Nio 20] Läran om atomerna. 17 



Flere andra, senare upptäckta naturlagar stå likaledes i 

 öfverensstämmelse med denna. Så de af Oay-L%issac och 

 Hiimholdt faststälda enkla relationerna för de volymer, enligt 

 hvilka gasformiga ämnen undergå kemisk förvandling. Väl 

 grunda sig dessa lagbundenheter på molek^dbegreppet, som 

 först senare uppträdde fullt utbildadt, men detta är åter fotadt 

 på atombegreppet. Också den af Faraday upptäckta lagen, 

 att lika elektricitetsmängder i en och samma förenings lösning 

 ständigt transportera samma viktsmängder materie, blir genom 

 atomhypotesen förklarlig. Detsamma gäller den af Diilong 

 och Fetit upptäckta relationen mellan specifikt värme och 

 atomvikt. 



I det föregående antyddes redan, huru antagandet af odel- 

 bara atomer hos elementen logiskt ledde till uppställande af 

 molekylbegreppet. Då elementaratomerna lagras vid hvaran- 

 dra, bildas molekyler, som utgöra de sammansatta kropparnas 

 minsta delar. Molekylerna kunna ej vidare på mekanisk väg 

 delas, utan blott kemiskt. Efter fastställandet af molekylar- 

 begreppet uppkom frågan, huruvida atomerna intaga ett be- 

 stämdt och fast läge inom molekylen eller icke. Till denna 

 frågas utredande bidrogo de på Berzelii förslag som isomera 

 betecknade organiska föreningarna, hvilka, ehuru ägande sam- 

 ma procentiska sammansättning, visade olika kemiska och fy- 

 siska egenskaper. Då dylika isomera ämnen, af hvilka sedan 

 1820- ock 1830-tale^ alt flere blefvo upptäckta, i sin molekyl 

 innehålla samma antal atomer af hvarje däri ingående element, 

 så kunde deras olika egenskaper ej bero på annat, än att ato- 

 merna intogo olika lägen inom molekylerna, med andra ord: 

 atomerna äro ej kaotiskt utan på ett bestämdt sätt anordnade 

 inom föreningarnas minsta delar. Och då det samtidigt blef 

 fastslaget, att vid många ämnesförvandlingar endast en del af 

 atomerna inom dessa molekyler deltaga i reaktionen, medan 

 andra öfvergå från den ena kroppen till den andra, t. o. m. i 

 hela serier af kemiska reaktioner, så var härigenom problemet 

 om utforskandet af molekylernas inre byggnad eller stnilctur 

 stäldt under diskussion. Likväl förgick ännu en rundlig tid, 

 innan denna åsikt växte in i medvetandet, begynte mogna och 

 bära frukt. Därförinnan måste en annan egenskap hos ele- 

 mentaratomeu fastställas, nämligen dess valens eller kemiska 



