28 Ossian Aschan. [XLVI 



hypotesen behöfver lika litet som på hvarje annan god arbets- 

 hypotes den fordran uppställas, att den nödvändigtvis skall 

 uttömmande förklara alla fakta inom sitt gebit, blott den icke 

 står i direkt motsägelse till något sådant. Läran om elektro- 

 nerna skall, såvida den visar sig fruktbar, förr eller senare bilda 

 en särskild vetenskap för sig, däri viktiga delar af fysiken skola 

 ingå. Från kemin skall den öfvertaga de tillämpningar af 

 atomteorin, hvilka hänföra sig till de minsta materiedelarna 

 som bärare för vissa egenskaper, och skall särskildt den fysi- 

 kaliska kemin till de delar, som behandla den energetiska si- 

 dan af kropparnas förvandlingar, beröras däraf. Men i öfrigt 

 skall åskådningssättet inom kemin mindre förändras. 



Egentligen kommer därför fysiken mera än kemin att på- 

 värkas af läran om elektronerna, och mest elektricitetsläran. 

 JElster och Oeitel hafva påvisat elektroners förekomst i hvarje 

 på kemisk invärkan beroende ljuskälla. I hvilken mån detta 

 skall invärka på åsikterna inom optiken är ännu svårt att af- 

 göra. A andra sidan framstår fysikernas hypotes om en världs, 

 eter, såsom Mendeleje-ff nyligen framhållit, ej mera för kemi- 

 sten såsom någonting ofattligt, sedan vi bland de materiella 

 utstrålningarna lärt känna också sådana, som utan svårighet 

 genomgå glas och metall och således ej kunna mätas och vä- 

 gas med våra vanliga laboratorii-redskap. 



Erfarenheten har lärt, att de viktigaste framstegen inom 

 de exakta naturvetenskaperna infalla under sådana tidskeden, 

 under hvilka arbetet på mänsklighetens allmänna utveckling 

 försiggått mäktigast och snabbast. Så visar kemins historia, 

 att reformationstiden, som löste tros- och tankefriheten ur deras 

 fjättrar, sammanfaller med en viktig vändpunkt i det kemiska 

 åskådningssättet. Som endast en tillfällighet kan ej häller be- 

 traktas, att Lavoisiers framträdande och värksamhet som den 

 vetenskapliga kemins grundläggare skedde vid tiden för den 

 franska revolutionen, människorättens och den sociala frihe- 

 tens mäktiga befordrarinna. Det stora ljuset bebådas, när det 

 nalkas, af sitt återsken morgonrodnaden. 



Betyder den nya utveckling af de exakta naturvetenska- 

 perna, hvars första gryning nyss behandlade upptäckter an- 



