Krystalform og Tvillingdannelser hos Kryolit, Perovskit og Boracit. 23 



dier; dernæst søger en Flade af c i det ene Individ al stille sig pa- 

 rallel med en Flade af m i det andel, men herved kommer en Flade 

 af m i del første Individ til at blive næsten parallel med en Flade 

 af c i del andet; begge Tiltrækninger er nøjagtig lige store, og der 

 opslaar saaledes en Kamp, der efter Omstændighederne kan resul- 

 tere i, enten, hvad der synes at være det sjeldneste, al en af Til- 

 trækningerne faar absolut Overhaand, i hvilket Tilfælde vi faar en 

 Omdrejning paa 89° 52' eller paa 90° 08', eller at ingen af dem gaar 

 af med Sejren, hvad der viser sig ved, at Omdrejningen faar en 

 Værdi imellem de to nævnte; i dette Tilfælde indtræder der imid- 

 lertid ofte Forstyrrelser i Fladernes Beliggenhed, idel den gensidige 

 Tiltrækning, selv om den ikke kan opnaa at beherske hele Krystallen 

 dog ofte opnaar al dreje de enkelte Flader ud af deres Stilling i 

 denne, og herved fremkommer de ofte ejendommelige Afvigelser i 

 f-Værdierne for c og m. Et Eksempel herpaa kan ses i Krystallen 

 Fig. 7 ; to Flader c\ og m^ har nøjagtig samme f, nemlig 0°06'; 

 men mens sidstnævnte Flade synes at have sin rigtige Stilling i 

 Krystallen, er c^ drejet 6' fra sin Stilling; vi har her et lydelig ud- 

 præget Eksempel paa, hvad Goldschmidt' kalder „influencierte" 

 Flader, og da det væsentlig er i den polarslillede Zone, at Fladerne 

 paa de to Individer kommer i saa stor Nærhed af hinanden, vil 

 man altsaa ogsaa her særlig kunne vente en Afvigelse i deres Ret- 

 ninger, hvad der ogsaa ret tydelig viser sig i de anførte Vinkel- 

 tabeller; paa den anden Side er Fladerne udenfor denne Zone ofte 

 ret smaa og har maattet maales med formindskende Okular, hvor- 

 for Værdien af dem svækkes noget, tilmed da de ligger nærmere 

 ved Toppunktet. Da det ikke er muligt at afgøre, hvilke af de to 

 Klasser Flader man bør give størst Værdi, har jeg, som tidligere 

 nævnt, overalt benyttet alle gode Flader (med Undtagelse af de øverste 

 Flader af (110)) til Bestemmelsen af Krystallernes Drejning. 



b. TvilHnger efter [110]. 



Disse Tvillinger er i de her behandlede smaa (Flink'ske) Kry- 

 staller betydelig sjeldnere end de foregaaende; i det følgende skal 

 behandles en Del Tilfælde. 



Krystallen, der er afbildet i Fig. 9, og perspeklivt i Fig. 10, er 

 i Besiddelse af særdeles vel udviklede Flader, saaledes som det vil 

 fremgaa af omstaaende Maalinger: 



1 Zeitschr. f. Kryst. 42. 1906. p. 597. 



