KiTstalform og Tvillingdaiinelser hos Krjolit, Perovskit og Boracit. 



25 



være den samme som Vinkelen is for (110), allsaa 86° 07'; Vinkelen 

 mellem den samme Kant og de lodrette m-Fladers Spor er Л 45'; der 

 er, som man kan л'еп1е sig, ikke nogensomhelst ind- eller udsprin- 

 gende Vinkler at se ved Tvillinggrænsen paa t-Fladerne, mens den 

 i Fig. 9 indspringende Vinkel mellem m^ og m.^ beløber sig til det 

 dobbelte аГ disse Fladers p, altsaa 3° 56'. 



Den i Fig. 9 og 10 afbildede Krystal er, hvad man kan kalde 

 fuldstændig normalt udviklet, idet den, ligesom det i øvrigt ogsaa 

 var Tilfældet med den foregaaende Klasse Tvillinger, kun indehol- 

 der de for Kryoliten sædvanlige Flader. Dette er imidlertid meget 



m' 



c' 



Fig. 11. Kryolit. Naturlig, 

 sekundær Tvilling efter [110]. 



Fig. 12. Perspektivisk Billede af Krystallen, 

 Fig. 11, set fra højre Side. 



sjeldent ved de her behandlede Krystaller; som det af det følgende 

 skal fremgaa, har Tvillingerne efter [110] i Reglen et helt andet 

 Udseende. 



Som første Eksempel kan vi tage den Krystal, der er afbildet i 

 Fig. 11 og 12. Hvis man ikke tager Hensyn til Tvillinggrænserne, 

 har man fuldstændig Billedet af en enkelt Krystal med Fladerne 

 /n, c, p, y, a, к og s; men paa Grund af Tvillingdannelsen forandres 

 flere af disse Former i Individ 3 og erstattes med andre, der delvist 

 ikke tidligere er kendte hos Mineralet. I omstaaende Vinkeltabel 

 anføres alle de maalte Vinkler; Bestemmelsen af Уу er foretaget ved 

 Hjælp af den særlig veludviklede Flade c/ — c^. 



Som man omstaaende ser, stemmer de fundne og beregnede 

 Værdier ikke særlig godt, men dog fuldstændig tilstrækkelig til at 

 konstatere Formernes Symboler; Individ 3 er fuldstændig „unormalt" 

 udviklet, idet det indeholder en Del sjeldnc Flader; Formen g (111) 

 er nok tidligere omtalt hos Kryolit, men er dog muligvis, som før 



