32 



о. в. BOGGILD. 



nokline Lameller af de forskellige Individer ikke findes i nøjagtig 

 saadanne Mængder, at de helt kan kompensere hinanden. 



Som Eksempel paa en saadan „regulær" Kryolitkrystal kan an- 

 føres den, der er afbildet i Fig. 19; baade paa Figuren og i neden- 

 staaende Vinkeltabel belegnes de regulære Flader ved en Parentes 

 om Bogstavet; v^ er bestemt ved den særlig veludviidede Flade c; 

 Maalingerne gav følgende Resultat: 



Fundet 



Beregnet 



De regulære Former som findes hos den opvarmede Kryolit- 

 krystal, er Tærningen (c) (001), Pyramidetærningen (e) (210), Oktaedret 

 (o) (111) og Ikositetraedret (m) (311); foruden disse kan af Kryolit 

 med de Flader, der hidtil kendes (med Undtagelse af de hos Krenner 

 nævnte sjeldne Former, x(176) og e (323), og de Side 9 — 12 beskrevne 

 Former) endnu kun fremkomme Rombedodekaedret, hvis nemlig 

 Formen a (100) findes hos den oprindelige Krystal; Overensstemmelsen 

 mellem de fundne og beregnede Værdier er jo ikke særlig stor, 

 men de fundne Værdier nærmer sig dog langt mere til de regulære 

 Fladers Positioner end til Kryolitens nonokline. 



Foretages Opvarmningen af Krystallerne kun til en saadan Grad, 

 at Dobbeltbrydningen ikke helt forsvinder, vil man som Regel se, at 

 Krystallen gennemsættes af forholdsvis faa, regelmæssige Tvilling- 

 lameller, som holder sig efter Afkøling. Herved kan der fremkomme 

 mange interessante Tilfælde, hvoraf nogle af de mest karakteristiske 

 skal omtales i det følgende; der synes gennemgaaende at være nogen 

 Forskel paa, om Opvarmningen udgaar fra en Flade af m (110) eller 

 af c (001). Som Eksempel paa første Tilfælde kan nævnes Krystallen 

 Fig. 20; den Flade som har været nærmest ved Flammen er (c), alt- 

 saa, som det vil fremgaa af Krystallens hele Habitus, en oprindelig 

 Flade af ;jj(110). Her er der sket den Forandring, at den Halvdel 



