Krystalforni og Tvillingdannelser hos Kryolit, Perovskit og Boracit. 37 



Del vil allsaa ses al ш^ og ni-" falder udenfor den polarslillede 

 Zone i Individerne 1 — 4, hvad man i øvrigl ogsaa kan se umiddel- 

 bart paa Kryslallen, ved al Kanlen mellem /n- og c^ er skraat slillet; 

 m-J er meget nær Modflade lil c^ ogc^, og i andre maalte Krystaller 

 er den det fuldstændig, saa al Afvigelserne her kan betragtes som 

 en Tilfældighed. 



Den foreliggende Tvillinglov, der er anskueliggjort paa Fig. 27, 

 kan udtrykkes saaledes: Tvillingaksen er Normalen paa en Flade af 

 m fllO), Omdrejningen er omtrent 90° ; Tvillingdannelsen slaar, som 

 man ser, ret nær ved Baumhauer's Lov og er ligesom' denne en typisk 

 heteroaksial Tvilling ; men Sammenvoksningsfladerne bliver fuld- 

 stændig forskellige i de to Tilfælde (cfr. Fig. 26 og 27), hvorfor Tvil- 

 lingerne ogsaa faar et indbyrdes ganske afvigende Habitus; det skal 

 senere vises, at denne Tvillinglov spiller en overordentlig stor Rolle, 

 navnlig ved den kornede Kryolits Opbygning. 



Det blev ovenfor sagt, at Drejningen ved denne Tvillinglov var 

 omtrent 90°; her kan der imidlertid, ligesom ved Baumhauer's Lov, 

 tænkes flere Tilfælde. Ved den sidst nævnte Lov var det en Kant- 

 retning, der var fælles for de to Individer, der i øvrigl søgte at ind- 

 stille sig saaledes, al en Flade af m i den ene var parallel med en 

 Flade af c i den anden Krystal; dette opnaaedes ved en Drejning 

 paa 89° 52' eller 90=08'; men disse to Tilfælde kom oftest i Konflikt 

 med hinanden, saa at Resultatet blev en Drejning af en mellem- 

 liggende Størrelse. Ved den her behandlede Tvillinglov er en F'lade- 

 retning (m) fælles for begge Individer; og man kunde antage, at de 

 naturlig vilde søge at indstille sig saaledes, al en Kantretning c : m 

 i det ene Individ vilde komme til at falde sammen med en Kant- 

 retning m : m i det andet; hvilket vilde finde Sted efter en Drejning 

 paa 89° 52' 16" eller 90° 07' 44". I saa Tilfælde vilde Tvillinggrænsen 

 paa den ene Side af Krystallen gaa parallelt med Krystallens ydre 

 Begrænsning, mens den paa den anden Side vilde afvige omtrent 7° 

 derfra. Imidlertid synes dette ikke nogensinde at være Tilfældet; 

 Drejningens Størrelse er, saa vidt man kan se, altid en saadan, at 

 Tvillinggrænserne paa de to Sider kommer til at danne nøjagtig 

 samme Vinkel med Krystallens Kanter (cfr. Fig. 27, hvor Kanten 

 m : c danner en Vinkel paa 3° 45' med Kanten c : m, ligesom ogsaa 

 Kanten c : m med in : m). Dette opnaas efter en Drejning paa 

 89° 59' 29", og der viser sig da det mærkelige Forhold i delte Til- 

 fælde, at Tvillinggrænserne bliver fuldkomment parallele med Tvil- 

 linggrænserne efter Baumhauer (se Fig. 21— 24, og cfr. Vinkelværdi- 

 erne paa Fig. 25 og 27). 



Den her behandlede Tvillingdannelse forekommer ikke nogen 

 Sinde paa en saadan Maade, at man kan antage, den er fremkom- 



