44 



о. в. BOGGILD. 



artede, gør at alle fire Sider i Firkanten maa være lige store, men 

 paa den anden Side staar m^ og Шд indbyrdes ganske i samme 

 Tvillingslilling til hinanden som m.^ og m^, saaledes at ogsaa de to 

 Diagonaler maa være lige store. Altsaa maa denne Firkant være 

 en Kvadrat ligesom ogsaa alle de andre, hvis Tvillingdannelserne er 

 en Følge af Deformation. Er dette ikke Tilfældet, altsaa hvis Tvil- 

 lingerne er dannede ved Vækst, kan Firkanterne derimod ikke alle 

 blive Kvadrater; Afvigelsen er dog saa ringe, at den ikke kan vises 

 paa Figuren. For nu fra Fladerne af Individ 1 at udregne Beliggen- 

 heden af dem af hidivid 2, hvis dette er frembragt ved Deformation, 

 skal man forskyde alle Punkterne et Stykke og i samme Retning 

 som Siden m^ -тпо, som altsaa kan udregnes af Diagonalen m^ : "b- 

 Paa den Maade finder man, at alle Værdier for x skal øges med 

 1.60037 mm (for Giundkredsen = 5 cm) og Værdierne af у formind- 

 skes med 1.82573 mm og af x og у kan saa igen de nye Værdier af 

 <p og p beregnes; det er disse Værdier, der i det foregaaende er be- 

 nævnede (f' og p'. Ved Betragtning af de for disse Værdier flere 

 Steder i det foregaaende anførte Vinkeltabeller vil man se, at de 

 gennemgaaende stemmer godt med de maalte Værdier; i alle de 

 Tilfælde, hvor der er større Forskel, er Grunden den, at vedkom- 

 mende Flade er daarlig udviklet. 



3. Deformationen for den nye Tvillinglov (Aksen Normalen paa 

 (110), Omdrejning omtrent 90°, se p. 37) er endnu vanskeligere end 

 foregaaende at bestemme nøjagtig. Grunden er den, at den altid i 

 de gode Krystaller kun er fundet under saadanne Omstændigheder, 

 at man, som ovenfor nævnt, maa antage, at vedkommende Parti af 

 Krystallen først er deformeret efter foregaaende Lov og derefter efter 



den her behandlede ; ved den første 

 Deformation kommer der imidler- 

 tid Uregelmæssigheder ind i Kry- 

 stallens Bygning, og da Fladerne 

 i det hele aldrig er saa særlig vel- 

 udviklede i de Dele af Krystallen, 

 der har været stærkest opvarmede, 

 og hvor den her behandlede Tvilling- 

 dannelse forekommer, lader det sig 

 i det enkelte Tilfælde ikke konstatere 

 ved Maalinger, hvor meget af den for- 

 haandenværende Uregelmæssighed, 

 der skyldes den ene og hvor meget 

 den anden af de to Deformationer. 

 Deformationen er fremstillet i Fig. 27; til Bestemmelse af /c^ tjener 

 først og fremmest den tidligere anførte Iagttagelse, at Tvillinggrænsen 



Fig. 27. Kryolit. Skematisk Billede af 



den sekundære Tvillingdannelse efter 



den nve Lov. 



