Krystalform og Tvillingdannclscr hos Kryolit, Pcrovskit og Boracit. 47 



saa tænkes at eksistere, hvis Elementerne i Deformation 2 forandres, 

 saaledes at a^ ikke blev parallel med den lodrette Kant, men blev 

 drejet omtrent 5° om en vandret Akse parallel mod Glidningstladens 

 Plan. Man vilde saa faa en krystallografisk rigtig Beliggenhed af 

 Fladerne; men i saa Tilfælde sknlde der findes ind- eller udsprin- 

 gende Vinkler paa omtrent 8' ved Tvillinggrænserne, og om saadanne 

 kan det, som tidligere nævnt, med stor Sikkerhed konstateres, at de 

 ikke findes. 



Det synes altsaa ikke, saa vidt det foreliggende Materiale tilla- 

 der at afgore det, at være ganske klart, om de to Deformationer er 

 indbyrdes reciproke, men i alle Tilfælde fjerner de sig ikke meget 

 derfra. 



Inden vi forlader Kryolitens Deformationer, skal der her gives 

 en kort Oversigt over de ved disse frembragte „unormale" Flader. 

 I og for sig gør det naturligvis ingen Forskel, om saadanne Flader 

 findes paa naturlige Krystaller eller frembringes ved Kunst; men 

 den Omstændighed, at de hos Kryoliten saa ofte findes paa den 

 førstnævnte Maade, giver dem dog forøget Interesse. Da Kryolitens 

 Flader ved Glidningerne altid vedbliver at svare til den samme re- 

 gulære Form, er det naturligt at ordne dem med Hensyn hertil, og 

 vi finder da følgende regulære Former repræsenterede: 



Tærningen, der repræsenteres af de to Hovedformer hos Kryo- 

 liten c (001) og m (110), der paa torskellige Maader kan omdannes 

 til hinanden, i hvilket Tilfælde de naturligvis optræder som 

 „unormale". 



Oktaedret repræsenteres af y (101), А:(Г01) og /-(Oil) der ogsaa 

 kan ombyttes med hinanden. 



Rombedodekaedret repræsenteres ved de almindelige Krystaller 

 kun af a (100), der omdannes til b(OlO), z(112) og u(ïl2); de tre sidste 

 Former optræder dog ogsaa som normale paa Krystallerne fra 1908. 



Pyramidetærningen (210) repræsenteres af p (111) der omdannes 

 til q{h\), /î(310), /"(130), A- (114) og z(Il4). 



Ikositetraedret (311) repræsenteres af s (121), der omdannes til 

 /(121), y(211), 0(211) og f/(103). 



e. Tvillingloven [111]. 



Ved Undersøgelsen af de tidligere beskrevne fladerige Krystaller 

 fra 1908 fandtes en enkelt af disse i Besiddelse af en Tvillingdannelse, 

 som ved første Blik lignede Tvillingerne efter den nye Lov meget, 

 idet der fandtes ind- og udspringende Vinkler langs Tvillinggrænsen 

 hele Krj'stallen rundt, og denne Grænse var omtrent parallel med 

 en Flade af m, om den end afveg nogle faa Grader derfra. Ved 

 nærmere Eftersyn af Krystallen, viste dog de forhaandenværende 



