50 О- в. BOGGILD. 



grænserne i saadanne Tilfælde oftest forløber temmelig uregelmæssig. 

 Derimod har Lamellerne undertiden overordentlig regelmæssige 

 Grænser, saaledes som de kunstig frembragte Tvillinger har det; og 

 det ligger da nær at tænke sig, at de ogsaa her er frembragte ved 

 Glidning. Krystallerne har vel nok ved deres Dannelse været under 

 høj Temperatur, og det nødvendige Tryk til Frembringelse af Tvil- 

 linger kan let tænkes at hidrøre fra Spændinger ved smaa Foran- 

 dringer af Temperaturen. 



Eksempler paa Kryolit med ganske fine Tvillinglameller efter 

 den nævnte Lov kan ses paa Figurerne Tavle I, Fig. 1 og 2 ; i begge 

 Figurer, der i det væsentlige er ensartede byggede og begge sete fra 

 Basis, ses to paa hinanden omtrent vinkelrette Systemer af Lameller, 

 der er parallele med Prismefladernes Spor paa (001); at de ikke 

 skyldes Tvillingdannelse efter (110), kan let ses paa selve Præpara- 

 terne, ved at de to til hinanden stødende Individer ikke er optisk 

 orienterede symmetrisk med Hensyn til Sammenvoksningsfladen. 

 Mangelen paa Symmetri viser sig vel ikke, naar Præparatet ligger 

 vandret, men træder stærkt frem, naar det hældes. For bestemtere 

 at konstatere Tvillingdannelsens Art, maa man undersøge de enkelte 

 Lameller i konvergent Lys, og derved finde Orienteringen af de for- 

 skellige Individer; man vil da ved Sammenligning med Skemaet 

 Fig. 30, sammenholdt med Tabellen p. 61, se, at man overalt har 

 med den her behandlede Tvillinglov at gøre. Hvis f. Eks. Præparatet 

 drejes saaledes, at Hovedindividet er i Stilling 1, vil de vandrette 

 Striber tilhøre Individ 2 og de lodrette Individ 4, og dette stemmer 

 netop med Forholdene ved Tvillingdannelse efter [110], mens det 

 skulde være omvendt ved Tvillinger efter (110). 



Tvillingerne efter Baumhauer's Lov er ikke saa almindelige som 

 de foregaaende ; paa det store Flertal af Krystaller, der som nævnt 

 er Tvillinger efter |110], findes denne Tvillingdannelse slet ikke, 

 eller kun ganske underordnet og mest paa den Maade, at to til 

 hinanden grænsende Krystaller, der i øvrigt nærmest optræder som 

 selvstændige, er Tvillinger efter den nævnte Lov; man kan ogsaa 

 ofte paa et større Stykke, indeholdende parallelt stillede Krystaller, 

 se at alle de i samme Retning vendende Flader i en Del af Stykket 

 tilhører (001), i en anden Del (110); der maa altsaa paa Grænsen 

 mellem begge sandsynligvis optræde denne Tvillinglov. Mere regel- 

 mæssig udviklede Tvillinger af denne Slags findes paa enkelte Stykker, 

 som saa til Gengæld udelukkende indeholder disse, hvad der synes 

 at tyde paa, at en og samme Spalte i Naturen kun indeholder en 

 bestemt Slags Tvillinger. Oftest er da Tvillingdannelsen gentaget, 

 og de regelmæssigst udviklede Krystaller er Firlinger, af hvilke et 

 skematisk Eksempel er afbildet i Fig. 29. Med Undtagelse af smalle 



