64 О- В- Bøggild. 



er dannet, er gennemtrukket med saadanne Baand, der giver Mine- 

 ralet en karakteristisk Skraastribning, der ogsaa undertiden kan 

 iagttages paa andre Stykker. Som man vil se, er Strukturen imid- 

 lertid langt mere kompliceret, men de andre Tvillingdannelser skal 

 ikke gennemgaas nærmere her. 



Tavle I, Fig. 10 viser foruden en Del lodrette Striber, der skyldes 

 Tvillingdannelse efter den nye Lov, ogsaa en Mængde skraa Striber; 

 det viser sig, at disse i det bredeste Parti af Snittet tilhører Indivi- 

 derne 9 og 12 og skyldes altsaa Tvillingdannelse efter Baumhauer's 

 Lov; Grænsen mellem disse skulde teoretisk overalt forløbe nedad 

 til Venstre; men man vil se, at den paa mange Steder gaar i den 

 modsatte Retning; paa Grund af de enkelte Individers Lidenhed er 

 det imidlertid ikke muligt at forklare Grunden til disse Afvigelser. 



Tavle II, Fig. 1, viser en meget ofte forekommende Struktur. 

 Der findes i det væsentlige kun to forskellige Individer, nemlig et 

 mørkt i Stilling 7 og et lyst i Stilling 9; de er adskilte fra hinanden 

 ved to Slags Grænser, nemlig dels skarpe vandrette, repræsenterende 

 Tvillinger efter (001) og dels uskarpe (skraatliggende) lodrette, der 

 beror paa Tvillingdannelse efter (100). Øverst til Venstre findes og- 

 saa meget utydelige Skraastriber, repræsenterende Tvillinger efter 

 Baumhauer's Lov. 



Tavle II, Fig. 2, viser til Dels et lignende Billede som foregaaende, 

 idet det væsentlig bestaar af et mørkt Individ i Stilling 7 og et lyst 

 i Stilling 9, der med hinanden danner Tvillinger efter (001) og (100); 

 desuden findes talrige skraa Striber, af hvilke de nedad til Højre 

 løbende i deres lyse Partier har Stilling 10, og altsaa med det til- 

 grænsende Individ i Stilling 7 danner Tvillinger efter (112), mens de 

 mørke Partier er i Stilling 8, og med det tilgrænsende Individ 9 

 danner Tvillinger efter (112). De svagere Skraastriber, der løber 

 nedad til Venstre er i Stillingerne 6 (mørk) og 12 (lys) og danner 

 ligeledes med de tilgrænsende Individer Tvillinger henholdsvis efter 

 (112) og (112). 



Tavle II, Fig. 3, viser i den øvre Del et noget lignende Billede 

 med Tvillinger væsentlig efter (100), 112) og (112); den nederste Del 

 viser derimod, hvorledes Kryolitens Struktur kommer til at tage sig 

 ud efter Opvarmning til over 550° og derpaa følgende Afkøling. 

 Ved denne Temperatur gaar Kryoliten nemlig, som tidligere nævnt, 

 over til at blive regulær, hvorved alle Tvillinglameller pludselig for- 

 svinder; ved Afkøling kommer de imidlertid ikke, som hos andre 

 polysyntetiske Mineraler, hvor man har iagttaget Overgangen fra den 

 ene Modifikation til den anden, som f. Eks. Katapleit og Boracit, 

 tilbage paa samme Plads som før, men danner, som det vil ses paa 

 Billedet, et overordentlig fint lamelleret System, hvis enkelte Tvilling- 

 love ikke kan bestemmes nærmere. 



