70 О. H. BOGGILD. 



om de pseudoregulæie Tretalsakser [112] og [112]. Paa saaledes 

 byggede Krystaller er ingen Eksempler paavisl. 



Hvis Subindividerne er trikline, bliver der, da Prismer og Pina- 

 koider ikke er væsentlig forskellige i dette System, ingen Forskel, 

 der svarer til den mellem de to Afdelinger i det monokline System. 

 Der maa kunne eksistere 32 Tvillingdannelser, hvoraf 18 homo- og 

 14 heteroaksiale. For denne Gruppe, hvis Tvillinglove det vistnok 

 i Praksis vilde være fuldstændig umuligt at udrede, kender man 

 heller ikke med Sikkerhed Repræsentanter. Brögger^ beskriver vel 

 den kornede Analcim (Eudnofit) som bestaaende af trikline Enkelt- 

 individer; men Forholdene er hos dette Mineral sikkert saa uregel- 

 mæssige, at det næppe kan betragtes som optisk normalt. 



I det rombiske System kan man ligesom i det monokline skelne 

 mellem to Grupper, eftersom Tærningformen dannes af Basis og 

 Prisme eller af de tre Pinakoider. I første Tilfælde kan man lettest 

 udlede Tvillinglovene ved at reducere de for Kryolitgruppen gæl- 

 dende til det rombiske System; man vil da umiddelbart se, at (001) 

 og (100) ikke længere kan eksistere som Tvillingplaner; (112) og (112)"^ 

 falder sammen til een Lov, ligesaa Akserne [111] og [111]. De to 

 med hinanden reciproke Love, (110) og [110], hos Kryoliten bliver i 

 det rombiske System identiske og benævnes i det følgende efter al- 

 mindelig Brug Tvillinger efter (110). Mere komplicerede er Forhol- 

 dene for de to heteroaksiale Tvillingers Vedkommende; Tvilling- 

 dannelsen efter den nye Lov lod sig hos Kryoliten iværksætte ved 

 en Drejning paa omtrent 90° omkring Normalen paa (110), indtil 

 Kanten [110] paa det første Individ faldt sammen med [001] paa det 

 andet, eller omvendt; imidlertid synes der her at opstaa en Kamp 

 mellem de to meget nærliggende Stillinger, der resulterede i, at Kry- 

 stallerne indtog en Stilling imellem begge. I det rombiske System 

 falder nu de to Yderstillinger sammen til een, og der vil herved 

 kunne dannes en Slags „dobbelt heteroaksial" Tvilling, d. x. s. en 

 heteroaksial Tvilling med to Par ulige Akser sammenfaldende. Man 

 skulde paa Forhaand synes, at en saadan Tvilling maa have for- 

 holdsvis stor Stabilitet og som Følge deraf stor Udsigt til at dannes. 

 Imidlertid vil denne Tvilling i Individernes indbyrdes Beliggenhed 

 komme til at nærme sig meget stærkt til Tvillingen efter [111], og 

 der vil saaledes komme en Kamp i Stand mellem de to Love. Her 

 er det nu saa heldigt, at man alene ved Undersøgelse af Tvilling- 

 grænsernes Forløb kan skelne mellem begge; thi mens den hetero- 



' Zts. f. Kryst. 18S0, Iti, S. 569 JL 



- Her forudsættes, at Akserne vælges omtrent som hos Kryolit, saa at den rombe- 

 dodekaederlisinende Pyramide beholder SA'mbolet (112). 



