Krvstalform og Tvilliiigdannelser hos Krvolit, Pcrovskit osj Boracit. 



79 



Fig. 31. Skematisk Bil- 

 lede af Tvillingdannel- 

 sen [1111 lios Perovskit. 



Tyndsnit af Krystallerne fra Zermatt og Arkansas, som viser sig i 

 det væsentlige at være byggede paa samme Maade, om end med 

 langt mindre Lameller. Jeg har udelukkende benyttet Snit parallele 

 med de tilsyneladende Tærningtlader, da de fuldkomment sikkert 

 viser Krystallernes Bygning. Figurerne er orienterede saaledes, at 

 „Tærning" kanterne er stillede „lige' (lodret og vandret). 



Præpafatet, der er afbildet paa Tvl. II, Fig. 4, viser væsentlig to 

 Systemer af Lameller, dels vandrette med uskarpe Grænser og dels 

 lodrette med skarpe Grænser. Begge bestaar af afvekslende Striber 

 af mørkere og lysere Tone; de mørke Partier repræsenteres af den 

 rombiske Prismeflade, der næsten ikke viser sig 

 i Besiddelse af Dobbeltbrydning, da der udgaar 

 en optisk Akse vinkelret paa den; de lyse Par- 

 tier udgøres af den rombiske Basis, efter hvilken 

 der er meget stærk Dobbeltbrydning. De vand- 

 rette Lameller skyldes Tvillingdannelse efter den 

 rombiske Pyramidetlade (112), der meget nær 

 danner 45° med (001) og (110); Retningen af 

 dem maa i Snit efter den tilsyneladende Tærning- 

 flade være nøjagtig parallel med og vinkelret paa 

 Tærningkanterne. De lodrette, skarpe Lameller 

 hidrører derimod fra Tvillingdannelse efter Aksen [111], der i Belig- 

 genhed staar meget nær ved den regulære Totalssymmelriakse. Den 

 ved denne Lov frembragte Tvillinggrænse bliver ingen rationel Flade, 

 men faar en Beliggenhed, som gengivet paa Fig. 31; den er nærmest 

 parallel med Prismettaden (110), men afviger dog kendelig fra denne, 

 hvad der viser sig ved, at dens Spor paa (001 j eller (110) forløber 

 med en aldeles bestemt Skævhed i Forhold til vedkommende Fladers 

 Begrænsninger; da disse selv i Reglen ikke er tydelige i Præpara- 

 terne, kan Skævheden bedst bestemmes i Forhold til Tvillinglamel- 

 lerne efter (110), der er parallele med Tærningkanterne. Skævheden 

 viser sig da, hvor der er nogenlunde regelmæssig udviklede Lameller, 

 at være meget konstant, nemlig i Gennemsnit 7°, idet Variationerne 

 sjelden er mere end 1^ til hver Side. 



Foruden de to Hovedretninger paa Præparatet (Tvl. II, Fig. 4), 

 ses ogsaa øverst en enkelt lodret Stribe med uskarpe Grænser, der 

 ligesom de vandrette skyldes Tvillingdannelse efter (112); begge Ret- 

 ninger staar omtrent vinkelret paa hinanden, idet Afvigelsen fra den 

 rette Vinkel kun udgør c. 40'. Andre Tvillingdannelser fremtræder 

 ikke paa Fotograliet, men ved nærmere Eftersyn viser det sig, at 

 Præparatet overalt er gennemsat med ganske tynde Lameller efter 

 (110), der findes i større Antal end de andre Slags, men er meget 

 svagt fremtrædende, da de ikke frembringer nogen Forandring i 



