Krvstalform о«»- Tvillingdannelser hos Krvolit, Perovskit og Bonicit. 



81 



De Lamelsystemer, der fremtræder paa Krystallernes Overflade, 

 er følgende: 



1. Lamellerne efter (110) paa Fladerne af (110); disse Lameller 

 er, som tidligere nævnt, i Reglen forholdsvis tynde og giver derfor 

 ikke saa gode Reflekser som de andre; paa (001) frembringer denne 

 Tvillingdannelse naturligvis ingen fremsj)ringende Lameller. 



2. Lamellerne efter (112), som paa de tilsyneladende Tærning- 

 flader forlober parallelt med Kanterne, og som i de rombiske Kry- 

 staller frembringer Afveksling mellem Fladerne (110) og (001); disse 

 Lameller er ofte brede, men overordentlig utydelige paa Grund af 

 deres meget svagt fremtrædende Relief. 



3. De Lameller efter (112) som forløber parallelt med Tærning- 

 fladernes Diagonaler, og som udelukkende dannes af de rombiske 

 Prismeflader; de er i Reglen vel udviklede og tydelige. 



4. Lamellerne efter [111], der som tidligere omtalt forløber 

 skævt, og som dannes af afvekslende Flader af (001) og (110); de er 

 de bedst udviklede af alle Systemerne. 



Af de fire forskellige Vinkler, som dannes af de ovennævnte 

 Systemer, kan man bruge to som Fundamentalvinkler for Udregnin- 

 gen; dog er det bedre i Stedet for den ene af disse at anvende den 

 Vinkel paa 7°, som Lamellerne efter [111] danner med Kanten mel- 

 lem (001) og (110); denne Vinkel i Forbindelse med System 4 giver 

 føUende Akseforhold : 



а : b : c 



0.9881 : 1 : 1.4078. 



For de fire Lamelsystemer er følgende Vinkler fundne og be- 



regnede : 



Svstem 



1 

 2 

 3 

 4* 



Fundet 



1° 19Ч2' (1° 15i|o'— 1^ 25Ч/ 

 0° ЗЧ2' (0°3'— 0°4') 

 0° 57Ч2' (0° 54'— 1° 2') 

 0°41' (0° 37-0° 4.5') 



Beregnet 



1°22' 



0°5' 



0°58' 



Fladekombinationerne hos den rombiske Perovskit maa være 

 meget indviklede, eftersom sikkert i Reglen hvert enkelt Indi- 

 vid maa tage Del i Opbygningen af alle de paa Krystallen fore- 

 kommende Flader, og der jo kendes en Mængde forskellige pseudo- 

 regulære Former hos Mineralet; imidlertid kan det ikke have nogen 

 videre Interesse at omregne alle disse Former til det rombiske 

 System, da man ikke ved noget om, hvilke af dem der er primære 

 og hvilke sekundære. Hvis Mineralet oprindelig er dannet i regulær 

 Tilstand, hvad hele Bygningen nærmest tvder paa, er alle de rom- 



