Krystalform og Tvillingdannelser hos Kryolit, Perovskit og Boracit. 85 



Parasittraadenes Orientering i Krystallen og almindelige Egenskaber; 

 desuden beskriver han en anden Slags Indlejringer, der har Form 

 som lange spydformede Naale der ligger vinkelrette paa Tærningfla- 

 derne. Jeg kan ikke se andet, end at Beskrivelsen og Afbildningen 

 af disse Naale svarer meget godt til de senere beskrevne Tvilling- 

 lameller efter (110) (si. denne Afhandlings Tvl. II Fig. 8), der ogsaa 

 er ret fremtrædende i ahnindeligt Lys; dog bemærker Giïinitz selv, 

 at de ikke maa opfattes som et med Plagioklasstribning analogt 

 Fænomen. 



Af særlig Betydning for Forstaaelsen af Mineralet er Mallard's' 

 Undersøgelser; han påaviser, at Boraciten er opbygget af 12 rom- 

 biske, pyramideformede Krystaller med Rombedodekaederfladerne 

 som Grundflader; en Bisectrix udgaar vinkelret paa hver af disse, 

 og Akseplanen (med en Aksevinkel paa c. 90°) er parallel med Rom- 

 bens lange Diagonal ; Mineralets tetraedriske Hemiedri forklares ved 

 en Hemimorfi efter den korte Diagonal af Pyramidens Basis. 



Ætsningsfigurer paa Boraciten beskrives første Gang af Baum- 

 HAUER,^ der i en foreløbig Meddelelse erklærer disse Figurer som 

 visende hen til tetraedrisk Hemiedri og ikke til Tetartoedri. I en ud- 

 førligere Afhandling'^ beskrives de derimod som tydende paa rom- 

 bisk Hemimorfi, dog saaledes, at de enkelte Flader er mere symme- 

 triske end man skulde vente (for de kunstige Ætsningsfigurers Ved- 

 kommende er Formen saaledes paa (110) kvadratisk, paa (101) og 

 (011) ligesidet trekantede og paa (112) rektangulær). Krystallerne er 

 efter Baumhauer opbyggede af 6 Pyramider med Tærningfladerne 

 som Grundflader; disse Pyramider er gensidig i Tvillingstilling til 

 hinanden efter Rombedodekaederplaner (rombisk (112)), og Hemie- 

 drien fremkommer ved, at det ene Tetraeder udelukkende dannes af 

 Flader af (011), det andet af (101).* Af Baumhauer's Tegninger frem- 

 gaar det, at Tvillingdannelsen efter [lllj har haft stor Udbredel.se i 

 hans Præparater, uden at han i øvrigt har gjort noget Forsøg paa 

 at definere den. I en kort Notits fastholder Mallard'' sin tidligere 

 givne Tydning uden i øvrigt at fremføre nye Iagttagelser. Ligeledes 

 påaviser Klein- efter Undersøgelse af en meget stor Mængde Kry- 

 staller, at Mallard's Tydning er den rigtige ; da Klein mener, at 

 Boraciten i Virkeligheden er regulær, anfører han naturligvis ingen 



1 Ann. des Mines, 10, 1876, S. 93. 



2 N. Jahrb. f. Min. 1876, S. 607. 



3 Ztsch. f. Kryst. 3, 1879, S. 337. 



* Imidlertid synes der her at opstaa en Vanskelighed med Hensyn til Forklaringen 

 af den elektriske Polaritet, idet de to nævnte rombiske Former dog ikke godt 

 kan tænkes at være i Besiddelse af forskellig Elektricitet. 



5 Bull. Soc. min, de France, 3, 1879, S. 147. 



6 Nachr. d. k. Gesell, d. Wiss. Göttingen, 2, 1880. 



