86 О- в. BOGGILD. 



Tvillinglove, og han opsøger saa vidt mulig Snit, der ikke viser 

 andet end Grænserne mellem de enkelte Sektorer. Ætsningsfigurerne 

 findes af Klein at være fuldkomment overensstemmende med den 

 tetraedriske Symmetri. I en Afhandling samme Aar^ påaviser Klein 

 dog, at der ogsaa findes Krystaller, nemlig saadanne, som overvejende 

 begrænses af Tetraederflader, der er byggede paa den af Baumhauer 

 beskrevne Maade. 



I 1881 beskrev Klei№ det Fænomen, at Grænserne mellem de 

 enkelte Partier i Boraciten forskød sig ved Opvarmning, hvilket op- 

 fattedes som et særlig godt Bevis for, at disse Grænser ikke kan 

 skyldes Tvillingdannelse, og i en anden Afhandling samme Ааг'^ 

 anføres flere yderligere Grunde for det samme. Flere af disse kan, 

 som den ovenfor nævnte, henføres til Klein's Ubekendtskab med 

 Fænomenerne ved Tvillingdannelse ved Glidning, saaledes kan den 

 Indvending, at de rombiske hidivider vilde blive altfor kompliceret 

 byggede, hvis hver enkelt af dem skulde være i Besiddelse af hele 

 Boracitens Fladekompleks, næppe have nogen Betydning, naar 

 man ser hen til den Masse monokline Former, der kan frembringes 

 ved Glidning hos Kryoliten; det Fænomen, at de optiske Felter kan 

 forskj'des ved Varme, uden at Ætsningsfigurernes Form derved paa- 

 virkes, er allerede omtalt ved Perovskiten (S. 75), og beviser ikke 

 nogetsomhelst. De Slutninger, som Klein S. 243 drager af den Om- 

 stændighed, at Tvillingdannelser hos Boraciten maatte frembringe 

 en Sammenfalden af matte og glatte Tetraederflader, som ikke findes 

 i Naturen, skyldes en Forveksling af Begreberne Tvillingplan og 

 Tvillingakse, som ikke er tilstedelig, naar Talen er om Krystaller 

 uden Symmetricentrum. 



I de nærmest følgende Aar foretager Mallard en Del Under- 

 søgelser over Mineralet; i den første Afhandling^ beskriver han, 

 hvorledes der ved Opvarmning dannes en Mængde Lameller, der i 

 øvrigt er af samme Slags som de, der ogsaa findes i den oprindelige 

 Substans; de henføres dels til Tvillingdannelser efter (101) (eller (110) 

 efter den sædvanlige Opstilling) dels til Tvillingdannelser efter (210) 

 eller (211); de to sidste, der efter Figurerne øjensynlig refererer sig 

 til de Tvillinglameller efter [Hl], der senere skal omtales nærmere, 

 kan i Virkeligheden ikke optræde i et pseudoregulært Mineral, da 

 de nævnte Flader svarer til det regulære Oktaeder og Pyramide- 

 oktaeder; selv om Lamellernes Retning er omtrent parallel med en 

 Oktaederflade, viser alene deres usymmetriske Beliggenhed i Forhold 



1 N. Jahrb. f. Min. 1880, 2, S. 209. 



2 Nach. d. k. Geseli. d. Wiss. Göttingen, 3, 1881. 



3 N. Jahrb. f. Min. 1881, 1, S. 239. 



4 Bull. Soc. Min. de France, 5, 1882, S. 144. 



