Krystalform og Tvillingdannelser hos Kryolit, Perovskit og Boracit. 91 



de mørke Hovedindivider i Figuren; de er ret brede med uskarpe 

 Grænser og frembringer den samme Afveksling mellem det lidt 

 mørkere og det lidt lysere af de to Hovedindivider, som frembragtes 

 ved Tvillinggrænsen efler (112). 



Tvillingdannelsen efter (110) viser sig ikke i den hidtil omtalte 

 Figur; men den er dog ingenlunde sjelden i Snittene; hvor den fin- 

 des, optræder den i Reglen i stor Mængde. Dette er f. Eks. Tilfældet 

 i det Parti, der er afbildet i Tvl. П, Fig. 8. Snittet bestaar over- 

 vejende af tre Hoveddele, der hver tilhører en af Krystallens Sek- 

 torer; det lyse hidivid opad til Venstre, der vender nærmest ud 

 mod Yderdelen af Krystallen, er gennemskaaret efter (001), de to 

 andre efter (110); Grænserne mellem Sektorerne dannes for en Del 

 af Tvillingfladen (112); men denne erstattes af [111] paa de Steder, 

 hvor de gennemskæres af Tvillingdannelsen efter (110), der viser sig 

 som talrige, skarpe, lodrette og vandrette Linier. Som man kan 

 vente sig, optræder denne Tvillingdannelse i det basiske Snit med 

 to hinanden krydsende Retninger, men i de prismatiske kun med 

 een Retning i hvert. De skraa sorte Linier i det lyse Individ skyl- 

 des Parasittraade, der her, som ellers, ikke staar i den mindste For- 

 bindelse med Tvillinggrænserne. 



Endnu et Eksempel paa et „Tærning"-snit ses paa Tvl. II, Fig. 9. 

 Midten af Figuren indtages af et Parti (efter (110)), der ved Tvilling- 

 grænsen [111] adskilles fra to Individer efter (001), der indbyrdes 

 adskilles ved en ret utydelig, skarp, lodret Grænse efter Tvillingloven 

 (110). Den Vinkel de to sammenstødende Tvillinggrænser [111] dan- 

 ner med hinanden, er paa 74° 48', naar de, som i dette Tilfælde, 

 begrænser samme Prismeindivid; hvis de derimod begrænser samme 

 basiske Individ, vil de danne en Vinkel paa 15° 12'. 



„Rombedodekaedriske" Snit af Boracit er endnu mindre anskue- 

 lige end ,,Tærning"-snit. Desuagtet frembyder de en Del Interesse 

 til Opklaring af Forholdene, navnlig til den nærmere Bestemmelse 

 af Tvillinggrænsen [111]. Da Mallard ^ tilmed har givet nogle sær- 

 deles oplysende Figurer af saadanne Snit, vil jeg her i Korthed 

 gennemgaa, hvorledes de tre forskellige Tvillingdannelser kommer 

 til at vise sig paa disse. ^ Orienteringen er paa denne Tavle saa- 

 ledes, at „Rombedodekaedref's korte Diagonal er stillet lodret. 



Et ,,rombedodekaedrisk" Snit bestaar af Partier af de rombiske 

 Flader (112), (100) og (010), af hvilken den første har Udslukning 

 under 45° (ved den nævnte Orientering) og stærkere Dobbeltbryd- 



1 Bul]. Soc. Min. de France, 5, 1882, Tvl. 3. 



- De fleste af Tvillinggrænserne ses ogsaa særdeles tydelig paa den udmærkede 

 Fig. 3, Tvl. 48 i Hauswaldt's Interferenserscheinungen, 2, 1904. 



