104 Erik Jespersen: N^^opdagede Nordbo-Ruiner i Julianehaab-Distrikt. 



Maal). 2 og 3 har vel været Beboelseshuse; karakteristisk for 3 

 var foruden Gangene det, at det saa ud til, at man havde bygget 

 saa meget sammen som muligt, maaske af Mangel paa brugelige 

 Sten; der var langt til saadanne; Stenene var rundagtige, utilhuggede 

 Sten; Bygningsmaaden den sædvanlige med Tørv, som nu er bort- 

 smuldret. 4 og 5 kunde kun lige skimtes (4: ca. 14 x 22 Fod, 5: 

 ca. 16 X 14 Fod). 6'Чаа midt ude paa Hjemmemarken, ca. 28 Skridt 

 fjernet fra g i nordlig Retning, fra hvilken 4 var ca. 35 Skridt fjernet 

 i vestlig Retning. Hjemmemarken var bevokset med højt Græs og 

 mange gule Ranunkler, røde Dueurter og blaa Klokkeblomster; den 

 var ca. 400 Skridt lang og 150 bred, omgivet paa de 3 Sider af lavt 

 Krat — paa den 4. Side løb Elven, ca. 60 Fod bred med et vel ^/4 

 Mil bredt Leje, Inde i Krattet mod Nord var ogsaa en lille Ruin (7), 

 idet Fjeldet var benyttet som Væg; mod Vest for Ruin 5 oppe paa 

 en Fjeldknold, efter ca. 3 Minutters Gang, laa den bedst bevarede 

 Ruin 8 (10 X 5 Fod, 4 Fod høj). Murene stod her ganske tydelige — 

 den var ikke tilsandet ; til Beboelse har den vel neppe tjent, da der 

 neppe har været Torv mellem Stenene, til Udkigshus heller ikke — 

 der var ingen Udsigt — mulig som et Slags Torreskur, da den laa 

 frit for Vinden ; i Nærheden saa det ud, soiu var der styrtet en min- 

 dre Varde sammen. I en af Ruinerne fandtes det halve af en Garn- 

 sten og en Benhvirvel. 



Vi begyndte Hjemturen Kl. 2, passerede Bræen Kl. 4 — 4V2, fandt 

 paa den anden Side af denne en 8 Fod lang, 4 Fod bred, 1 Fod høj 

 Stendysse, som jeg, skønt vi ikke kunde udgrave den, sikkert antager 

 at være en Nordbo-Grav (lige op ved Bræen!), og naaede Kl. IOV4 

 Aften tilbage til Teltpladsen. Næste Dag rejste vi til Julianehaab. 



Ved at se, at Nordboerne har valgt at bo saa afsides, mindes 

 man Sagnet om, at de, da de ikke kunde klare sig for Grønlænderne, 

 trak sig ind i Landet ind mod Bræen — hvorvidt der er noget Støtte- 

 punkt for Sagnet, kan maaske kommende Udgravninger vise — indtil 

 da fremsendes dette som et lille Bidrag til den Gaade, det maaske 

 aldrig lykkes at løse.'' 



Julianehaab Præstebolig, den 19. August 1911. 



Erik Jespersen. 



Kommissionen agter, saa snart Omstændighederne tillade det, at 

 lade de omhandlede Ruiner undersøge. 



