Iagttagelser over Kryolitgruppens Mineraler. 121 



ladende fuldsttvndig isolerede, meget smaa Partier findes paa andre 

 Sider af Kvartskrystallen og helt ude i Kiolilmassen. Man maa ле1 

 antage, at disse forskellige Dele staar i Forbindelse med hinanden 

 inde i Stykket, og at Thomsenoliten saaledes danner et stærkt for- 

 grenet, skeletagtigt Krystalindivid. Den viser saaledes i sin Optræden 

 en mærkvan-dig Lighed med den uralske Kryolitionit, og hegge afviger 

 i den Henseende stærkt fra de grønlandske. løvrigt ligner den her 

 heskrevne Thomsenolit den sædvanlige; den er farveløs, halvgennem- 

 sigtig, med stærk Perlemorglans paa Spaltningsfladen ; de enkelte 

 Partier af den har ofte regelmæssig kvadratisk Form; men Rand- 

 tladerne er for smalle til at kunne maales. 



Det andet, mindre Stykke, der indeholder Thomsenolit, hestaar, 

 ligesom foregaaende, oл'erveiende af Kiolitkrystaller, der omgiver en 

 enkelt Kvartskrystal, og Thomsenoliten findes ogsaa her i umiddelhar 

 Nærhed af Kvartsen. Forskellen er den , at der her findes flere 

 Thomsenolitkry staller uden indbyrdes fælles Orientering; nogle af 

 disse har vel nok en Tendens til skeletagtig Uddannelse; men Fler- 

 tallet er dog ret regelmæssigt udviklede. 

 Størrelsen er i Reglen under 1 mm; af ^ 

 Form er Krystallerne fladt tavleformede og l^^^C^-^^,-:^-!:---^^'^^^ 

 begrænsede af c { 001 }, v { 831 }, m { 110 } ^ '^ 

 og q (ill/, som A'ist paa Fig. 5. Fla- 

 derne er ret vel udviklede og giver sik- Fig. 5. Thomsenolit. Ural, 

 kert bestemmelige Reflekser. 



Meget karakteristisk er det, at paa de Stykker, der indeholder 

 Kryolitionit, er der ikke fundet Spor af Thomsenolit, selv ikke ved 

 Grænsen af de store Kvartskrystaller. Hvorvidt dette er en alminde- 

 lig Regel, er det næppe muligt at sige noget om; men i alt det Ma- 

 teriale, jeg har haft til min Raadighed, er det i alle Tilfæ^lde saaledes, 

 at 11Л'ег1 enkelt Stykke indeholder enten Kryolitionit eller Thomsenolit. 

 Kryoliten er for det meste knyttet til det første af disse Mineraler, 

 men kan ogsaa findes sammen med Thomsenoliten. 



Ralstonit. 

 Over dette Mineral har jeg ikke foretaget særlig mange nye Iagt- 

 tagelser. Vægtfylden har jeg ved Hjælp af særlig rent Materiale be- 

 stemt til 2,614. Lysbrydningen er bestemt ved Hjælp af en sleben 

 og poleret Flade; paa Grund af de optiske Anomalier er Grænse- 

 linien ikke skarp, men dog ret tydelig; jeg har fundet for gult Lys 

 n = 1,4267. 



Mineralets optiske xVnomalier er omtalte af Beudant^ som dog 

 ikke giver nogen nærmere Beskrivelse af Strukturen, med Undtagelse 

 ' Bull. soc. min. de France, 4, 1881. S. 34. 

 L. 9 



