138 H. p. Steensby. 



Klippenæs. Dagen efter Ankomsten til Ritenbenk tiltraadtes Tilbage- 

 rejsen til JakobshaA'n i Konebaad. Denne Rejse forsinkedes imidlertid 

 stærkt dels paa Grund af stærke Sydvestvinde, dels paa Grund af en 

 Føhn, hvis varme, men stærke Luftning pludseligt mødte os ude i 

 Ata-Sund mellem Sydøstenden af Arveprinsens-Eiland og Fastlandet 

 og drev os tilbage til Arveprinsens-Eiland, hvor vi maatte tilbringe 

 en Nat paa Kysten mellem de to øde Lokaliteter Pitorkak og Nùluk. 

 Den foregaaende Nat var tilbragt ved Klokkerhuk, og den følgende 

 maatte der slaas Telt ved Kangarsuk Nord for Rodebay. 



Rejsen fra Ritenbenk til Rodebay kom da ialt til at vare fra den 

 13. Juli til den 16., medens den under gunstige Forhold kan gøres 

 paa en enkelt Dag. Ffter en halv Dags Ophold i Rodebay fortsatte 

 jeg Natten mellem den 16. og 17. Rejsen til Jakobshavn. Det var nu 

 omtrent blikstille, og den endnu næsten dagklare Polarnat sløredes 

 af en tæt Dis, der indhyllede de talrige mindre og større Isfjælde, 

 som Sydvestvinden havde drevet ind mod Kysten. Idet Konebaaden 

 gled Ьепол er det smule Vand mellem Land og Is, og den medfølgende 

 Kajakmand spejdede efter Sælerne, var det kun Aaretagenes Plasken, 

 der forstyrrede Stilheden. Nu ros Konebaaden nemlig paa europæisk 

 Vis, og Roerne vender Ryggen fremad. Oprindeligt skete ogsaa Ro- 

 ningen lydløst, idet Konebaaden paddledes fremad. 



Af de følgende Afsnit er det første en Redegørelse for de Resul- 

 tater, jeg er kommet til angaaende Oprindelsen af nogle Nydannelser 

 i den grønlandske Erhvervskultur, nemlig Kajakkens Skydesejl, Kajak- 

 bøsseposen og Kajakroret. 



Det sidste Afsnit er en Materialesamling, der indeholder nogle 

 Iagttagelser og indhentede Oplysninger dels med Hensyn til den aar- 

 lige Erhvervsturnus fra forskellige Lokaliteter, dels angaaende Brugen 

 af Redskaber. Navnlig hvad dette sidste Punkt angaar, udtømmer 

 Fremstillingen dog ikke det indsamlede Materiale, da der i Hoved- 

 sagen kun er medtaget saadanne Træk og Redskaber, der kunde be- 

 handles alene paa Basis af de lokale nordgrønlandske Forhold, idet 

 en Inddragning af Syd-Grønland og fjærnere Eskimogebeter ikke laa 

 i Planen for denne Beretning. 



