Iß2 H. P. Steensby. 



Dels paa Grundlag af egne Iagttagelser, dels paa Grundlag af 

 Oplysninger fra de Danske i Jakobshavn mener jeg, at den grøn- 

 landske Befolkning paa denne Boplads sociologisk set bedst bør deles 

 i følgende Grupper: 1) Kateketer og faste Arbejdere ved Handelen 

 (Kivfakker) (ialt c. 12 Familieforsørgere), — 2) Fangere, der kun 

 fanger (c. 8 Mand), — 3) Fangere, der tillige fisker (c. 10 Mand), 

 — 4) Fiskere, der ligesom de andre næsten alle driver lidt Sælfangst 

 i Garn om Vinteren paa Isen, — og 5) de saakaldte „Løjsere", der 

 ligesom Fiskerne ikke er blevne oplærte i det indigene eskimoiske 

 Fangererhverv, men som istedetfor at drive Fiskeri foretrækker at 

 lade sig leje til alt tilfældigt Koloniarbejde og iøvrigt at leve som 

 Dagdrivere paa deres Landsmænds Bekostning. 



Denne Rækkefølge er ogsaa nogenlunde en Rangforordning i Hen- 

 seende til Erhvervsdygtighed og Flid. Dog er der faktisk blandt 

 Fiskerne overordentlig dygtige og flittige Mennesker, der blot i deres 

 Drengeaar ikke har haft nogen til at oplære dem til Fangere, At en 

 Grønlænder er i Besiddelse af naturlig Dygtighed maa forstaas saa- 

 ledes, at han har de gamle eskimoiske .læ^gerdrifter, — at han altid 

 er ude paa Fangst istedetfor at drive paa Bopladsen, og at han kun 

 betragter Huset som et Sovested — tilnød et Spisested. En saadan 

 „Jægeraand" besjæ^ler ogsaa nogle af Piskerne, blot at de ligger paa 

 Maagefangst istedetfor paa Sæljagt, naar der — navnlig om Efter- 

 aaret — ikke er saa god Gang i Fiskeriet, og ihvertfald Bugten 

 stadigvæk har aabent Vand. 



Vil man give et Overblik over den aarlige Veksel i Erhvervet 

 ved Jakobshavn, maa man sondre mellem Isfjorden og de Dele af 

 Disko-Bugt, der ligger udenfor Kolonien. Paa Grund af den Mængde 

 BraMs, der uafbrudt smelter, har Fjorden fersk Overfladevand, og i 

 Sammenhæng hermed staar det, at Fjorden fryser til allerede efter 

 Midten af September (1908 den 12. Sept.), medens Bugten først lægger 

 lil sidst i December. 



Den Is, der i sidste Halvdel af September lægger sig paa Jakobs- 

 havns Isfjord mellem Isfjeldene og Landet, er glat uden Sne, Net- 

 sider fanges i Garn og jages tillige med Rifîel i Revnerne og i Spal- 

 terne ved Isfjeldene. F^ndvidere drives Hajfangst med Krog og Line, 

 der her maa være ualmindelig lang (indtil 200 Favne). Dette fort- 

 sættes gennem Oktober og КолетЬег til sidste Halvdel af December, 

 da (iarnfangsten og Haj fiskeriet ha Isen ogsaa kan begynde paa 

 Bugten. Samtidig begynder Hellefiskefangsten paa Isen baade paa 

 Fjorden og paa Bugten. Dette fortsættes gennem Januar og Februar 

 .samt i Marts, forudsat at Isen ikke bryder op paa Bugten, hvilket 

 kan ske sidst i Marts, Som Regel sker det dog først i Løbet af April. 

 Nu ophorer Hellefiskefangsten, medens Netside- og Hajfangsten fort- 



