168 



H. p. Steensby. 



sig en saadan Maagefækle. Lokkefisken Ыел' skaaret ud af et Slykke 

 Kamiksaaleskind (Sortside-Skind); det lyse paa Fisken frembragtes 

 ved at skrabe med en Kniv; samtidigt lugtede han stadigvæk med 

 Læberne, idet han paastod, at saa blev Skindet blaaligt i Vandet og 

 kom til at skinne som Fiskens Bug. Snore og Løkker dannedes af 

 Strimler, der skares ud paa langs i Ribben af Maagens Svingtjer og 

 blev bundne sammen ved Knuder. Af hver Fjer kunde kun faas een 

 enkelt Stræng, idet kim Fjerens konvekse Yderkrumning kunde 

 bruges. Den heraf udskaarne Stræng skrabes saalænge paa sin ujæл'ne 

 Inderside, indtil den begynder at krumme til modsat Side. Og skal 

 den bruges til selve Løkken, skrabes den endnu finere og krummere, 

 idet det nemlig er Fjerens naturlige Glatside (Ydersiden), der skal 

 være Løkkens Inderside. Idet Løkken fastbindes til den lodrette 

 Stræng, der bærer Lokkefisken, bliver der inde ved Strængen en lille 

 frit nedadragende, ret stiv Ende af Fjerposen, der tjener til at holde 



Løkken helt op- 

 ^- spilet, idet Løkken 



klemmes op under 

 den. Til Forfærdi- 

 gelse af hele Fæl- 



den medgaar nor- 

 malt 10 Maagefjer. 

 Maagefældens vig- 

 tigste Anvendelses- 



Fig. 13. Det midterste StNkke af tikågiiiaiiutlik. Hodebay. tid er fra August 



Efteraaret igennem 

 og ud i)aa Vinteren, til Isen hvgger sig. Dens vigtigste Anvendelses- 

 sted er omkring Jakobshavns Isbanke og af Beboerne fra Glaushavn 

 til Jakobshavn. 



I Rode bay saa jeg mindst 4 Fangerkajaker udstyrede med 

 den særlige Lænserform , der hedder tikàgiitninak eller tikågutainalik, 

 det vil sige en Lænser, der kastes uden Anvendelse af Kastetræ, men 

 ved Hja'lp af et Par Bentappe, som Haanden griber fat paa. Desuden 

 kan den paabindes en Blære, der skal være dannet af Hvidfiskens 

 Spiserør og vistnok navnlig anvendes, naar der jages Hvidfisk. I 

 Disko-Bugt traf jeg ikke denne Lænser andre Steder end ved Rode- 

 bay, men jeg fik Oplysninger om, at den nutildags ogsaa skal an- 

 vendes ,ved Godhavn og ved Holsteensborg og muligvis flere Steder 

 (cfr. Gustav Holm, M. o. G., Vol. X, Tavle 15, Figuren tilhøjre). 



Hosstaaende Figur fremstiller den mellemste Del af Skaftet paa 

 en saadan tikågutainalik, der ialt var 1,91 m lang, hvoraf 39,5 cm 

 gik paa Jærnod og Benforstykke. A og ß er de to lidt forskelligt 

 store Bentappe, og C er den Skindstrop, til hvilken Blæren kan bindes 



