170 H. P. Steensby. 



mel nangissat, der er beliggende ved Ekorgfat paa Nordkysten af 

 Niigsuak- Halvø. I sin Oprindelse er Hoppelegen og Brugen af 

 nangissat sikkert ikke eskimoisk; rimeligvis forholder det sig saa- 

 ledes, som Grønlænderne i Godthaabs Distrikt fortalte Daniel Bruun ^, 

 at deres Forfædre havde lært Legen af de gamle Nordboer. Daniel 

 Bruun gengiver Fotograhet af en Stenrække, der nøje minder om en 

 nordgrønlandsk nangissat. 



Ved Ritenbenk erfarede jeg, at Fuglepilen ikke er saa ukendt i 

 Nord-Grønland som almindeligt antaget. Den bruges her hvert Efter- 

 aar, naar Alkeungerne konnner ned fra det bekendte Fuglefjæld, der 

 ligger omtrent en Milsvej Nord for Kolonien. Senere trækker Fuglene 

 gennem Vaigat ud til selve Havkysten, og i Sammenhæng hermed 

 skal Fuglepilen saa ogsaa auA^endes af Fangerne fra Nugsuak samt 

 af dem fra Ujaragssugsuk. Derimod anvendes den vist næppe nutil- 

 dags ved Sarkak, skøndt den er velkendt af Fangerne paa dette Sted. 

 Ogsaa inde i Umanak-F'jord erfarede jeg, at Fuglepilen var kendt, 

 forsaavidt som jeg fik en gammel Mand og forhenværende Fanger til 

 at tegne og forklare mig Brugen af en saadan, og Manden erklærede, 

 at han selv tidligere havde brugt Fuglepil til Alk og Edderfugl. Ved 

 Umanak var man dog hørt op hermed for mange Aar siden; Brugen 

 Л'аг efterhaanden sygnet hen (helt dog først i Beg. af 9()'erne af for- 

 rige Aarh.). Omtrent samtidig eller maaske lidt senere skulde Fugle- 

 pilens Anvendelse ogsaa være hørt op i Upernivik Distrikt. 



Folkene ved Ritenbenk regnes til Disko-Bugts bedste Fangere 

 i aaben Sø, hvorimod de skal være mindre fremragende som Slæde- 

 kørere og daarlige Hundepassere. Som Regel begynder Islægget midt 

 i December. Først i Januar kan man under normale Forhold køre i 

 Slæde til Kekertak og Sarkak, hvorimod man aldrig før noget senere 

 kan komme over til Ujaragssugsuk paa Grund af den stærke Strøm, 

 der gaar gennem Vaigat. Normalt er Isen slædefarbar til midt i Maj. 



Saasnarl der er aabent Vand, begynder Kajakjagten paa Hvidfisk 

 og Netsider og fra først i Juni paa Sortsider, hvilke bliver indtil 

 næste Islæg. Sidst i Juni kommer Blaasider eller 2 — 3 gamle Sort- 

 sider. Sidst i September og i Oktober begynder Netsiderne at blive 

 talrigere. løvrigt er Efteraarsmaanederne den daarligste Fangsttid, 

 fordi Dagene er korte og Vejret uroligt. Sidst paa Efteraaret fanges 

 nogle Hvidfisk i Garn, der sættes ud fra Næs. I Januar og Februar 

 driлes næsten kun Garnfangst af Netsider. Man begynder med at 

 sætte Garnene ud fra Land; men efterhaanden som Isen bliver stær- 

 kere, sætter man Garnene fra Isfjælde og rykker længere og længere 

 ud. Garnet sættes ud fra Isfjældet i Strømmens Retning, og efter 



^ Arkæologiske Undersøgelser i Godthaab og Frederikshaab Distrikter i Grønland. 

 Geografisk Tidsskrift 1903-04. Særtryk, p. 7-8. 



