Etnografiske og antropogeografiske Rejsestudier i Nord-Gronlami 1909. 173 



Som allerede tidligere fremhævel, var det ikke Meningen a Г del 

 her IVemstillede al drage almindelige Slutninger om Forholdel mellem 

 Nord-Cironlands og andre Eskimoegnes, specielt Syd-Gronlands Kul- 

 turforhold. De foreliggende higttagelser og kritisk indsamlede 0})lys- 

 ninger er i Hovedsagen en INhiterialesamling, der knytter sig ret lo- 

 kalt til Disko-Bugts og nærmesl tilstødende Egnes Bopladser. Men 

 det kan dog ikke nægtes, at der allerede heraf synes at fremgaa et 

 Par Resultater af mere almindelig Interesse: 



1) det er i de rolige Indvande af Disko-Bugt og Umanak-Fjord, 

 at man har uddannet Brugen af Bøsse fra Kajak, idet man har 

 skabt de 3 Hjælperedskaber: Kajakens Skydesejl, Kajakroret og 

 Kajakbøsseposen ; 



2) samtidig hermed har Bøssens Indførelse lortraMîgt eller virket 

 stærkt tilbagetrængende paa nogle gammeleskimoiske Redskaber 

 som Blærepil og maaske Fuglepil. 



Desuden var det maaske muligt, at Beretningen kunde bidrage 

 til at gøre opmærksom paa, hvorledes der endnu staar meget Arbejde 

 af etnografisk og i det hele kulturhistorisk Art tilbage at gøre i Vest- 

 Grønland. 1 Erhvervskulturen er der bevaret mere af det oprindelige 

 eskimoiske, end mange paa F^orhaand er tilbøjelige til at tro. Paa 

 nogle Kulturomraader spiller ganske vist Kulturlaan og Blandings- 

 elementer Hovedrollen, men ogsaa disse Ting kan ved at bringes ind 

 under videnskabelige Synspunkter bidrage til at udvide vort Syn paa 

 kulturel Udviklingsgang. 



Af særlig Betydning kunde det blive, hvis endnu ilere af de 

 danske Embedsmænd i Grønland, end det allerede er Tilfældet med, 

 kunde interesseres for saadanne Studier. Bedre end de, der hele 

 Aaret rundt lever i nær Berøring med Befolkningen og taler dens 

 Sprog, kan vanskeligt nogen faa Lejlighed til at indsamle et værdi- 

 fuldt Materiale af den omhandlede Art. 



