De stalaktitiske Mineraler fra Ivigtut. 179 



siddeise af en megel fin koncentrisk Struktur (synlig paa Fig. 2), 

 der viser sig i en Afveksling af farveløse Lag med brune eller sorte; 

 de gennemsigtige Partier mangler denne Struktur. 1 polariseret Lys 

 er begge Substanser ensartet opbyggede af ret grove, radiært ordnede 

 Krystalindivider (Fig. 1 og 2). Da Paknoliten er i Besiddelse af en 

 meget stor Udslukningsskævhed, viser der sig ikke noget mørkt 

 Kors; et indskudt Gipsblad viser, at de enkelte Individer er over- 

 vejende positive i Længderetningen, bvad der stemmer godt nok 

 med Paknolit hvor a-Retningen er parallel med Symmetriaksen, 

 mens li- og c-Retningerne ligger i Symmetriplanen. Hos Thom- 

 senolit skulde man derimod vente den modsatte optiske Orientering. 

 Det er vel ikke absolut nødvendigt, at de enkelte Individer i Dryp- 

 stenene er langstrakte efter Krystallernes sædvanlige Længderetning, 

 altsaa efter deres Vertikalakse men det er dog overvejende sandsyn- 

 ligt. At Mineralet er Paknolit, kan sikrest bevises ved Iagttagelse 

 af Aksebillederne; det viser sig overalt at være i Besiddelse af en 

 meget stor Aksevinkel, saa at man ikke paa een Gang kan se begge 

 Akser i Synsfeldtet, og hver enkelt af dem fremtræder med en me- 

 get svagt buet sort Bjælke. Hos Thomsenolit kan man derimod let 

 se begge Akser paa een Gang. Det er heller ikke muligt i Drypste- 

 nene at se noget Spor af Spaltelighed, hvilket ogsaa tyder paa, at 

 de bestaar af Paknolit. Rigtignok kan man ogsaa i Tyndsnittene 

 kun se meget svage Spor af dette Minerals i andre Tilfælde stærkt 

 fremtrædende Tvillingdannelser; men i Betragtning af, at de enkelte 

 Individer er ret ubestemt begrænsede indbyrdes og i Besiddelse af 

 stærkt undulerende Udslukningsretninger, er dette Forhold ikke saa 

 mærkeligt. 



Der kan vel efter det foregaaende næppe være nogen Tvivl om, 

 at det drypstensagtige Mineral er Paknolit, og saa vidt man kan se 

 af Beskrivelserne, maa det samme ogsaa gælde om de hos Dana og 

 KÖNIG omtalte stalaktitiske Dannelser. Hvorfor der i dette Tilfælde 

 dannes Paknolit, mens der i de agatlignende Dannelser, der senere 

 skal omtales, udskilles Thomsenolit, kan man ikke sige noget om; 

 man kender jo i det hele ikke noget til Ligevægtsforholdene mellem 

 de to Mineraler. Det synes, at P. i de her behandlede Dannelser er dan- 

 net ved lavere Temperatur end T., hvad der ogsaa stemmer med, at P. 

 i Almindelighed, naar de to Mineraler er krystalliserede sammen, er 

 det sidst dannede af dem. Men paa den anden Side er jo T. i de 

 af mig ^ beskrevne regelmæssige Sammenvoksninger mellem de lo 

 Mineraler det sidst dannede. Sandsynligvis vil man kun ved For- 

 søg paa kunstig Dannelse af disse Mineraler kunne afgøre noget 

 nærmere om Forholdet mellem dem. 



' Mrdd. om Grønl. 50, S. 117-120. 



