De stiilaktitiske Mineiukr fia Ivi{)[tut. 181 



af Thomsenolit; kim i ganske enkelte Tilfælde, hvor Individerne af 

 dette sidste Mineral opnaar en forholdsvis betydelig Størrelse, er det 

 muligt at kende det ved Hjælp af dets Spaltelighed. De enkelte 

 Flusspatindivider er, saavidt man kan se, saa smaa, at der ikke er 

 nogen Mulighed for at iagttage Spaltningsfladerne hos dette Mineral 

 I Tværsnit viser Lagene sig at være i Besiddelse af en i høj 

 Grad varierende Struktur, saa at det næsten er umuligt at finde to 

 Stykker, der er nogenlunde ensartede; i det følgende skal gennem- 

 gaas enkelte Hovedtræk. 



1. Hvad Fordelingen af de to Mineraler angaar, er der alle 

 mulige Overgange fra saadanne Stykker, hvor Lagene udelukkende 

 bestaar af Flusspat (Fig. 3), til saadanne, hvor Thomsenoliten er 

 langt overvejende (Fig. 6); Flusspaten mangler aldrig helt og maa i 

 Almindelighed siges at være det overvejende af de to Mineraler, saa- 

 ledes at Thomsenoliten er indskrænket til enkelte smallere Baand i 

 denne (Fig. 8 og 10), eller ogsaa danner det det inderste Lag nær- 

 mest ved Thomsenolitkrystallerne (Fig. 4, 5, 6 og 8). Det yderste 

 Lag udgøres altid af Flusspat, hvad der maaske er et tilsyneladende 

 Forhold, da man næppe i alle Tilfælde vilde kunne trække nogen 

 Grænse mellem et muligt yderste Thomsenolitlag og den krystallin- 

 ske Thomsenolit, der er dannet senere end de agatlignende Lag. 

 De to Mineraler veksler særlig hurtig i de ydre Lag, saaledes som 

 man vil se paa Fig. 8, hvor der findes tre tynde Thomsenolitlag i 

 den ydre Del af Flusspaten og i Fig. 10, hvor der findes el enkelt 

 saadant. Som Regel holder Fordelingen af Mineralerne sig meget 

 konstant over en større Strækning; dog vil man f. Eks. paa Fig. 6 

 se et Lag Flusspat, der er betydelig tykkere i venstre end i højre 

 Side, hvad der staar i Forbindelse med, at paa det Stykke, hvoraf 

 Snittet er taget, bestaar det agatlignende Lag i een Del overvejende 

 af Flusspat, i en anden overvejende af Thomsenolit. Et sjældnere 

 Tilfælde er det, at et Lag, der ellers bestaar af Flusspat, i en større 

 eller mindre Udstrækning kommer til at bestaa af Thomsenolit, der 

 støder til Flusspaten med skarp Grænse, uden nogen som helst 

 Overgang. 



2. I ikke polariseret Lys ses Lagene ofte at være i Besiddelse 

 af en meget regelmæssig og fin Struktur. Oftest er denne overvej- 

 ende concentrisk, saaledes at hele Massen er fint lagdelt, hvilkel 

 Forhold ses paa de fleste af Figurerne. Hvor denne Struktur bliver 

 meget tæt (Fig. 5 og 9), hvad der oftest er Tilfældet, naar Laget 

 bestaar af Flusspat, bliver Snittet temmelig uigennemsigtigt, og det 

 er i saa Fald, at Laget makroskopisk er af mørkere brun Farve. 

 Det er ikke let at se, hvad der frembringer denne concentriske 

 Struktur; det ser nærmest ud til, at der er indskudt overordenlig 



