2. TYPHØSE FEBRE. 



Prof. Carl Lange ^ anfører: „Epidemier af typhøse Febre hore 

 ikke til Sjældenhederne i Grønland, men om Sygdommen er indslæbt 

 hertil eller autochton lader sig ikke med fuldkommen Sikkerhed af- 

 gøre, hvorvel det sidste synes rimeligt; idet mindste opstaar den nu 

 jevnlig uden Smitte uden fra . . . ." 



„Typhus optræder i Grønland dels sporadisk, dels epidemisk, 

 men mærkeligt er det, at den ikke synes at have faaet hidpas i hele 

 Landet, men altid holder sig til den nordligere Del. Dens sydlige 

 Grænse kan jeg ikke nøjagtigt bestemme, men jeg har aldrig fundet 

 enten Epidemier eller sporadiske Tilfælde optegnede fra Julianehaab 

 Distrikt; derimod findes der Optegnelser om et Par Epidemier i de 

 senere Aar i det mellemgrønlandske Lægedistrikt, og fra Nord-Grøn- 

 land meddeles der ligeledes om flere Epidemier, og herfra omtales 

 desuden næsten aarligt flere, tildels dødelige Tilfælde af gastriske og 

 typhoide Febre." 



„Med alle Detailler om denne Sygdoms Symptomer „Grønland" 

 ere vi særdeles ufuldstændigt forsynede, saa at det ikke engang er 

 muligt med Sikkerhed at angive, om vi havde med den exanthema- 

 tiske eller den abdominale Typhus at gøre; Lægerne der i Landet 

 benævne den i Reglen typhoid Feber, og der angives temmelig ens- 

 stemmigt om den, at nervøse Tilfælde, navnlig Hovedpine og Delirier 

 ere de mest fremtrædende Symptomer, Næseblødning er hyppig. 

 Rekonvalescensen meget langvarig. Om Exanthemerne savnes alle 

 nøjere Efterretninger. — Alle Epidemier i den nyere Tid have været 

 særdeles milde, saaledes at der ved Epidemien i Nord-Grønland 

 1846 — 47 angrebes 47, døde 1, i Nord-Grønland 1849 — 52- angrebes 

 27, døde 3, i Sukkertoppens Distrikt angrebes næsten hele Befolknin- 

 gen i Vinteren 1853 — 54, men kun 2 døde, ved Atangmik, 10 Mile 

 nord for Godthaab angrebes i Foraaret og Sommeren 1856 næsten 



1) Bemærkninger om Grønlands S3'gdomsforhold. Bibliotek f. Læger 1864. 

 -) Skal være 1848 — 49 (se senere!). 



