238 Gustav Meldorf 



almindeligst, hvortil Grunden maa søges i den her paa samme Tid 

 tilstedeværende Misfangst". Blandt de opgivne Dødsaarsager for Aaret 

 1869 findes: Febr. gastrica 2. 



For 1870 anfører Pfaff : Sundhedstilstanden har i det hele taget 

 været ret god; kun ved Logen Claushavn sporedes i Aarets første 

 Halvdel en sygelig Tilbøjelighed, en Følge af Misfangsten i de sidste 

 Maaneder af forrige Aar. I Foraarsmaanederne, for Godhavn, Aito 

 og Jakobshavn ogsaa i Sommermaanederne, herskede de sædvanlige 

 Forkølelses tilfælde overalt og havde størst Udbredning ved Niakornet 

 i Umanak- Distrikt, men antog i det hele taget ingen stor Udbred- 

 ning eller hitensitet. Flere hidivider angrebes istedetfor af Snue og 

 Hoste af Underlivssmerter med Brækning; i saadanne Tilfælde var 

 Svækkelsen betydelig. Fra Midten af Oktober til henimod Aarets 

 Slutning fremtraadte de sædvanlige Efteraarslidelser, Mavesmerter 

 med Diarrhoe og Brækning, der dog heller ikke antoge nogen stor 

 Intensitet. Den af Pfaff behandlede Patient med Febr. gastrica døde. 



I Beretningen for Aaret 1875 bemærker Pfaff under Omtalen af 

 Sygdomsforholdene i 2det Halvaar 1875 : ,,.... Ligeledes omtales 

 under Indberetningerne fra Udstedet Aito en Sygdom, der angreb 

 omtrent Alle paa Pladsen, men hvoraf Ingen afgik ved Doden. Symp- 

 tomerne angives at være enten Hovedsmerter med Svimmelhed eller 

 lette Senetrækninger med Stakaandethed, Reconvalescensen var lang". 



Blandt de angivne Dødsaarsager for Nord-Grønland for Aaret 

 1877 findes: Typluis 1. 



Chr. v. Haven indlagde i September 1878 paa Sygehuset ved 



Jakobshavn en Patient med gastrisk Feber. 



Der hengaar nu en længere Aarrække, hvori de nordgrønlandske 

 Distriktslæger ikke nævner Forekomsten af typhøse Sygdomme i deres 

 Indberetninger, skøndt man vel — efter den foran skrevne relative 

 Hyppighed af saadanne Sygdomme i Nord-Grønland i tidligere Aar, 

 saaledes i Aarrækken 1839 — 50 (Rudolph) og i Aarene 1854—76 (Pfaff) 

 — tør formode, at La^gedistriktet næppe kan have været helt for- 

 skaanet for saadanne Lidelser. 



Først i Medicinalberetningen for Aaret 1891 omtaler H. Kiær 

 en Epidemi i Upernivik- Distrikt, som jeg tror maa opfattes som 

 værende af typhøs Natur, skønt Kiær selv nærmest er tilbøjelig til 

 at opfatte den som en særegen Form af Influenza. 



Om denne Epidemi meddeler Kiær følgende Oplysninger : „I Løbet 

 af Efteraaret endelig, omtrent ved Oktober Maaneds Begyndelse, me- 



