Epidemiske Sygdomme i Grønland. 245 



mede sig mere til Gastritis. Patienten var et europæisk Barn, som 

 døde under Convulsioner". Barnet var 2 Aar gl. 



For Aaret 1861 skriver Stender : ,.Nogle gastriske og katarrhal- 

 ske Tilfalde, som dog ikke have haft nogen stor Betydning, forekom 

 over hele Lægedistriktet ved Septemher Maaneds Udgang og i Midten 

 af November". 



I Medicinalberetningen for Kalenderaaret 1862 omtaler Stender 

 en ..gaslrisk Feber-Epidemi, som blev iagttaget ved Fiskenæsset, hvoraf 

 dog kun faa dode". 



Den sidste endemiske Sygdom (gastrisk Feber) herskede hoved- 

 sagelig ved Kolonien Fiskenæsset i April Maaned. Jeg selv har ikke 

 haft Lejlighed til at iagttage den. Symptomerne ere mig skildrede 

 som Hovedpine, Mathed, Appetitløshed, Forstoppelse, belagt Tunge, 

 senere Phantasier, smaa stille Delirier. Ingen Affektion af Respirati- 

 onsorganerne har vist sig. Ikke alene Grønlænderne bleve angrebne 

 men ogsaa nogle Europæere, og af disse døde en Missionær ved Lich- 

 tenfels; hos ham har Cepalalgien været stærkere og Delirierne mere 

 heftige, Grønlænderne kom sig næsten allesammen. — Om Efter- 

 aaret i August Maaned lod det til, at Sygdommen vilde komme paany 

 igen. Forstoppelse og Hovedpine vare hos flere tilstede, dog blev 

 den ikke til noget". 



B. Sørensen meddeler i sin Indberetning for Aarene 1867 og 

 1868: Sundhedstilstanden har i Aarene 1867 — 69, i den sydlige Del 

 af Distriktet været mindre tilfredsstillende end det foregaaende Aar, 

 idet der i Foraaret 1867 herskede en Epidemi, som bortrev en Del 

 af de kraftigste Fangere. Efter at have modtaget Anmeldelse her- 

 om fra Kolonibestyreren ved Frederikshaab, rejste jeg strax derned, 

 men naaede først Frederikshaab, da Epidemien saagodt som var 

 ophørt, og jeg fik kun Lejlighed til at se 12 Tilfælde, som vare 

 af typhoid Natur, men iøvrigt var meget milde og forløb temmelig 

 let, kun Rekonvalescensen varede meget længe. Sygdommen havde 

 ikke vist sig synderlig smitsom, var ikke gaaet fra Hus til Hus, men 

 optraadt samtidig paa flere Steder. Ogsaa i Aaret 1868 skal efter 

 Kolonibestyrerens Angivelse have været flere Sygdomstilfælde end 

 sædvanligen; men da jeg ikke kunde komme derned, kan jeg ikke 

 sige noget nærmere herom". 



I Beretningen for Aaret 1875 angiver Sørensen: „Fra Efteraarets 

 Begyndelse derimod til Aarets Slutning har der i de to nævnte Koloni- 

 distrikter^ vist sig en meget stærkt udbredt Sygelighed mange Syg- 

 domstilfælde, men kun meget faa af disse dødelige. Efter den af 

 D'Hrr. Kolonibestyrere givne Beskrivelse synes det at have været en 

 gastrisk Feber med langsomt Forløb og langvarig Rekonvalescens". 



^ Holstensborg og Sukkertoppens. 



