Epidemiske Sj'gdommc i Grønland. 255 



om, at ikke faa Tilfælde have været Skarlagensfeber; de vare alle 

 fra December Maaned". 



Et enkelt Tilfælde af Skarlagensfeber viste sig ogsaa ved Godt- 

 haab ved Juletid. I Fiskenæsset-Distrikt ,.optraadte idet mindste et 

 utvivlsomt Tilfælde af Skarlagensfeber''. 



I Beretningen for Aaret 1878 skriver Sørensen: „I Holstenborgs 

 Kolonidistrikt vedblev den i forrige Aars Indberetning omtalte Scar- 

 latinaepidemi indtil Marts Maaned; den var stærkest ved selve Kolo- 

 nien og den 1 Mil derfra liggende Loge, men viste sig ogsaa ved de 

 andre til Kolonien hørende Bopladser, skjøndt i mindre Grad. Det 

 langt inde i Fjorden liggende Sarfanguak angrebes mindst. I den 

 øvrige Del af Aaret har Sundhedstilstanden været god". 



Ved Godthaab viste sig igjen iaar hen imod Foraaret et utvivl- 

 somt Tilfælde af Scarladna^^ . Senere er intet Spor af Scarlatina fore- 

 kommet". 



Endelig forekom i Aaret 1901 i Nord-Grønland en exanthematisk 

 Sygdom, der uden Tvivl har været en mild Scarlatina-E\)idem\. 



Om denne meddeler R. Bentzen i sin Medicinalberetning for 

 Nord-Grønland for Aaret 1901 følgende Oplysninger: „Sundhedstilstan- 

 den har været ret god. Af epidemiske Sygdomme omtales fra Uma- 

 nak-Distrikt en exanthematisk Børnesygdom, der begyndte ved Nurs- 

 suak og bredte sig til alle Pladserne nedad Umanakfjorden, angribende 

 saa godt som alle Børn og yngre Personer. Den sluttede ved Ikera- 

 sak, hvor jeg havde Lejlighed til at se et Tilfælde. Den begyndte 

 med katarrhalske Tilfælde særlig med en let erythematøs Angina, 

 Hovedpine og Feber, derpaa viste der sig et Erythem af Huden, der 

 bredte sig over hele Kroppen og i Reglen var diffust, i enkelte Til- 

 fælde skal det dog have været mere plettet. Naar dette efter 3 — 4 

 Dages Forløb var afbleget, fulgte en stærk, ofte lamelløs Afskalning, 

 der undertiden fortsattes nogle Uger. Patienterne vare kun syge i 

 den Tid Erythemet varede. Ingen Komplikationer omtales. Syg- 

 dommen synes ikke at have foraarsaget et eneste Dødsfald". 



„I Indberetningerne omtales den som Mæslinger eller Skarlagens- 

 feber. Mæslinger kan temmelig sikkert udelukkes; de danske Børn, 

 der havde haft denne Sygdom tidligere, angrebes ligesaafuldt som de 

 grønlandske, desuden lignede Exanthemet aldeles ikke Morbilli- 

 exanthem. Rubeolæ synes der heller ikke at kunne være Tale om. 

 En Del synes derimod at kunne tale for Scarlatina, der dog i saa 

 Fald maa have optraadt i en ualmindelig mild Form". 



„Rimeligvis er Smitten hidført med et af Handelens Skibe, der 

 laa en Tidlang midtsommers". 



