270 Gustav Meldorf 



I Beretningen for Aaret 1895 anfører Kiær: ,.Influenzaen synes 

 her at kunne optræde chamæolonisk i sine Manifestationer; thi til 

 en saadan er der ingen Grund til at regne epidemisk Anginaer („Ludo- 

 vici") med hurtig Overgang i Dannelse af purulent Betændelse i 

 Halsens Bindevæv; det har været en saadan Lidelse, der medførte 

 Døden for flere Børn i et enkelt Hus i Christianshaab-Distrikt, staar 

 for mig som overvejende sandsynligt". 



I Beretningen for Aaret 1896 meddeler Kiær fremdeles herom, 

 at der under hans forannævnte Ophold i Danmark skal have hersket 

 „ondartet Halssyge", hvortil Ы. a. 6 Dødsfald ved Ikamut (Plads 

 under Christianshaab) henførtes. Lægen tror dog at kunne udtale, 

 „at dette intetsomhelst har haft at gøre med Angina diphterica, 

 men har været submaxillære Ademiter, vel sagtens i de sværeste 

 Tilfælde ikke meget fjærnede fra Begrebet ,. Angina Ludovici" ; det er 

 ogsaa i den følgende Tid faldet i min Lod at maatte aabne slige 

 Abcesser, af hvilke det er mig paafaldende, at jeg ikke erindrer noget 

 Tilfælde før 1897 (jeg ansattes i 1889); med Hensyn til deres Patho- 

 genese skulde jeg være yderst tilbøjelig til i dem at se en Manifesta- 

 tion af den endemiske hifluenza med den denne saa særdeles hyppig 

 ledsagende Angina som Mellemled". 



Aage Ipsen, Godthaab, angiver i en Beretning ^^5 — Eftersommeren 

 1881, at en Influenza -Epidemi hos enkelte medførte Svulst og 

 Suppuration af Glandlerne. Hvilke Glandler nævnes ikke i Beret- 

 ningen. 



R. Bentzen meddeler i Beretningen for Nord-Grønland for Aaret 

 1900: „Upernevik og Udstederne nordenfor berettes om en epidemisk 

 Sygdom, der skal have manifesteret sig ved „en Hævelse af Patientens 

 Ansigt og Hals, hvilken undertiden strakte sig ned paa Brystet; 

 enkelte Patienter døde deraf ved Kvælning", de øvrige kom sig efter 

 8 — 14 Dages Forløb. Ret mange synes ikke at have været angrebne" 

 .... Blandt Dødsaarsagerne for Aaret 1900 findes: Halsbetændelse 

 3 Tilfælde. 



Iblandt de angivne Dødsaarsager for Lægedistrikterne i Grøn- 

 land træffer man ikke sjældent Betegnelserne „Halssyge" og „Hals- 

 betændelse" for enkelte af de døde. Saaledes findes for Nord-Grøn- 

 lands Vedkommende „Halssyge" opført blandt Dødsaarsagerne: i 1868: 

 3, i 1870: 1, i 1871: 1, i 1872: 1, i 1873: 2, i 1874: 1, i 1875: 1, i 

 1887: 4, i 1888: 1 og for Juhanehaabs Vedkommende: i 1883: 1, i 

 1886: 1. — „Halsbetændelse" anføres blandt Dødsaarsagerne i Nord- 

 Grønland: i 1877: 1 og i 1886: 4, i 1900: 3, i Godthaab-Distrikt: 

 i 1852; 1 og i 1853: 2, i Julianehaab-Distrikt : i Kalenderaaret 1859: 

 1, i 1867: 1, i 1881: 2, i 1888: 1 og i 1890: 1. 



