Epidemiske Sygdomme i Grønland. 273 



de i Almindelighed levede, har Mortaliteten kun været ringe, den 

 traf især spæde Born i det spamotiske Stadium, eller udviklede sig 

 ved Hostens Langvarighed og Heftighed en Febris nervosa lenla, med 

 colliquative Diarrhoer, som i kort Tid udslukkede det svage Liv. 

 Sygdommens Middelvarighed var fra 6—8 Uger. Hosten tabte efter- 

 haanden sin Varighed, og tilsidst udeblev den ogsaa om Natten, paa 

 hvilken Tid den ellers altid var voldsomst. Antallet de angrebne 

 som kom under min Behandling, var omtrent lige stort af begge 

 Kon, dog var Hosten sædvanlig hæftigere hos Piger end hos Drenge. 

 Kun for de yngre Born søgtes straks Hjælp, de ældre og voxne drev 

 med den sædvanlige grønlandske Sorgløshed i Storm og Kulde om- 

 kring paa Marken, indtil Naturens her overordentlig kraftige Bestræ- 

 belser enten havde besejret Sygdommen, eller dens Heftighed tvunget 

 dem til et ustadigt Sygeleje" .... „Det har ikke været muligt at faa 

 paalidelige Oplysninger om de angrebnes Antal i hele Distriktet, men 

 det kan vist anslaas til 300, hvoraf saavidt jeg ved, 9 Børn ere døde 

 ved Umanak, 4 ved Ritenbenk, 5 ved Jakobshavn, 8 ved Gliristians- 

 haab, 8 ved Egedesminde og 1 ved Godhavn". 



„Med Hensyn til Sygdommens Gang, da viste den sig i Juli og 

 August først ved Umanak, den nordligste Koloni i mit Distrikt, og 

 vandrede derfra sydpaa, fortrinsvis hjemsøgende de stærkere befol- 

 kede Kolonier, hvorimod de afsides liggende Udsteder med en min- 

 dre Befolkning forholdsvis lede mindre eller aldeles forskaanedes. Efterat 

 den ved Nytaarstid var ophørt, udbrød den i Slutningen af Februar 

 ved et isoleret Udsted i Egedesminde-Distrikt; senere er den intet- 

 steds bemærket". 



„Siden 1838 har denne Sygdom ikke hersket i Nord-Grønland, 

 og det antoges da, at den først var bragt til Syd-Grønland med en 

 dansk Familie; denne Gang beskyldte de Indfødte, som gjerne til- 

 skrive Europæerne alle deres Ulykker, nogle engelske Søfarende, 

 som lede Skibbrud Norden for Upernivik, og som i deres Baade i 

 Juli og August gjæ^stede Bugtkolonierne, for at have medbragt Syg- 

 dommen. Jeg traf paa mine Rejser oftere sammen med disse Folk, 

 men bemærkede ingen Tegn paa Kighoste blandt dem". 



„Katarrhalske Febre og Diarrhoeer herskede samtidig med Kig- 

 hosten". I Medicinalberetningen for Aaret ^li 1848— ''^'/g 1849 skriver 

 Rudolph : „Paa Kronprinsens- og Hunde-Eiland (nemlig), som ifjor 

 forskaanedes for Kighosten, har denne Sygdom hersket med stor 

 Heftighed i November og December Maaned, og af den ringe Befolk- 

 ning, 160 hidivider, døde 11, baade voxne og Børn. Beboerne for- 

 mene at have medbragt Sygdommen fra Rensjagten, hvor de paa- 

 drog sig den ved Samkvem med Sydlændinge, som lede deraf". 



