394 V- С. Frederiksen. 



deligt Tegn paa, at der her har færdedes Mennesker i tidhgere Tid. 

 Jeg lagde saa til og gik derop med nogle af Roerne, deriblandt netop 

 to fra Sukkertoppen — ingen jaf dem kendte dog noget til, at der 

 skulde være noget mærkeligt her. Til min store Forbavselse saa jeg 

 da igen Huse af Kløverbladstypen. Uheldigvis havde jeg ikke ved 

 Sukkertoppen kunnet faa fat paa „Meddelelser om (irønland-', heller 

 ikke havde jeg nu her Spader med, men da der neden for de øverste 

 Kløverbladshuse saas et omend ikke udpræget, saa dog i nogen Grad 

 lignende Ruinsted — det samme var Tilfældet ved Kavdlunàtsiait, 

 hvor de lavere liggende, øjensynlig paa Grund af Affaldsdynger, var 

 mindre udpræget kløverbladsformede at se til — saa fjærnede vi 

 Tørven med Hænderne og fandt lige inden for Husgangen en større 

 Lampe, en Barnelampe samt nogle smaa, blaa Glasperler eller maaske 

 rettere Porcellænsperler. Lampen var eskimoisk nok, begge med 

 Skillerum, hvad der som et aabenbart Sparsommelighedsmiddel tyder 

 paa en senere Eskimokultur, og Perlerne kan næppe godt være andet 

 end europæisk Arbejde og maa derfor stamme fra saa sen en Tid 

 som Hvalfangertiden. Jeg havde derfor ikke meget tilbage af min Tro 

 paa, at det skulde være Nordboruiner. Det var nemlig egentlig Nordbo- 

 ruiner jeg havde i Tankerne ogsaa her, i det Hr. Distriktslæge Peter- 

 sen ved Sukkertoppen ud fra Formodning herom havde vakt min 

 hiteresse for de gamle Ruiner paa UmanaK i Særdeleshed, og saa fin- 

 der jeg mærkelig nok ligesom ved Kaudlunàtsiait i Stedet for Nordbo- 

 ruiner „Kløverbladshuse" som ved Kap York. 



8. August. Paa Hjemrejsen Nord efter fra Sukkertoppen kommer 

 vi om Aftenen sent til Korfik, en Teltplads paa Nordsiden af Ham- 

 borgersund, lidt Øst for Kavdlunàtsiait. Stedet har Navn efter en 

 Istidsudhuling i Klippen, en af de saakaldte Jættegryder, 1 Meter 

 dyb og for oven 1 Meter bred, Hullet i Klippen er af Grønlænderne 

 ])leven opfattet som en stor „Natpotte" (= Korfik) fra den gamle 

 „Kæmpetid". De gamle Eskimoer har nemlig ogsaa, ligesom mange 

 andre Folk, deriblandt vore egne Forfædre, Sagn om Jætter af Kæmpe- 

 størrelse og med Kæmpekræfter, der ogsaa har formaaet at udrette 

 det, som vi nu kræver Geologiens Hjælp til at forstaa. 



9. August. Vi lægger op ved Kavdlunàtsiait, denne Gang bevæbnet 

 med Spader. Først tømmer jeg mit Fotografiapparat for alle Plader, 

 men Belysningen er ikke god og mit Fotografiapparat for billigt til 

 at være enhver Situation voksen. Dog var det jo ønskeligt, om jeg 

 kunde fæstne Ruinernes Udseende inden Udgravningen. 



. Husene, c. 8, ligger noget tilbage og ret højt oppe, paa en lille 

 smal Slette med Fjæld mod Vest og Øst, mod Nord skraanende op 



