15 
inom röstomfånget. Och likväl beror härpå så mycket 
Han har vid sina försök sjungit vokalerne på tonen c, hvil- 
ken ligger inom såväl basens som barytonens och tenorens 
röstomfång, men har hos en hvar af dessa röstarter ett annat: 
läge i förhållande till omfånget i dess helhet. Hos basen 
ligger tonen c i början af midtelläget, hos tenoren hör den 
till lägsta tonerne. Ju lägre ned i röstområdet en grund- 
ton är belägen, med dess slappare röstband frambringas 
han, dess mattare ljuda han och hans öfvertoner, alldeles 
oberoende aft det absoluta läget i skalan. Ju högre upp i 
röstområdet grundtonen är belägen, med dess strammare 
röstband frambringas han, dess skarpare ljuda han och 
hans öfvertoner, oberoende af det absoluta läget i skalan. 
I förra fallet måste, synes det mig, resonansens inflytande 
spela en annan och större roll än i det senare, i hvilket 
deltonernes styrka måste bero företrädesvis på deras ord- 
ningstal. En akustisk undersökning af vokalerne, sjungna 
på tonen c, tillhörande en basröst, bör alltså ge ett annat 
resultat än om de sjungas på samma c, tillhörande en ba- 
ryton eller tenor. Och på samma sätt i alla liknande fall. 
För att kunna komma till ett objektivt resultat på den un- 
dersökningsväg, Auerbach har valt, borde han ha gifvit akt 
på tonernes läge i de olika röstomfången, låtit samtliga Vo- 
kalerne sjungas i alla tonlägen af alla röstarter och i alla 
tämberskiftningar, hvilka sistnämda äfven bidraga till att 
gifva deltonerne omvexlande styrka. Auerbach har, oaktadt 
sina undersökningars ofullständighet, dock kommit till den 
allmänna, med erfarenhetens intyg öfverensstämmande, slut- 
satsen, att ,, samtliga vokalerne låta sig sjungas i mennisko- 
röstens hela omfång; men i mycket höga lägen taga sig de 
dofva, i mycket djupa de klara vokalerne dåligt ut'. Till 
alldeles samma slutsats, som på det bestämdaste strider 
mot Helmholtz” uppgifter både i hans ursprungliga och modi- 
fierade vokal-lära, kom ock jag, i mina ,, Anmärkningar' 1874. 
Och jag antydde tillika orsaken, hvarför de dofva vokalerne 
slå sämre an i de höga, de klara vokalerne sämre i de 
