29 
hvaraf ljudröret öfverhufvudtaget är mäktigt. Detta f måste 
således tillhöra mannens ljudrör, hvars volym är störst. 
Djupaste egentonen hos qvinnans ljudrör är följaktligen så 
mycket högre än f som betingas af skilnaden mellan hen- 
nes och mannes ljudrörsvolym. Mellan djupaste egento- 
nerna hos mannens och qvinnans ljudrör ligger en serie 
egentoner, som qvinnan icke kan nå. Vore qvinnans ljud- 
rör öfver hälften mindre än mannens, då funnes 1 hennes u 
ingen enda egenton, som anträffas äfven i mannens wu. 
Vore barnets ljudrör öfver hälften mindre än qvinnans, så 
funnes i dess « ingen enda egenton, som anträffas i qvin- 
nans och än mindre i mannens wu. 
Vi skola närmare undersöka dessa förhållanden. 
Verkligheten intygar och Helmholtz framhåller vid 
flere tillfällen, att också barnen kunna uttala samtliga vVo- 
kalerne. De måste kunna göra detta redan i den späda 
ålder, då de nyss lärt sig tala, emedan talandet i yttre 
måtto består just i förmågan att bilda de olika språkljuden 
och hopfoga dem till ord. Vanligen lära sig barnen tala 
mellan 1—3 års ålder, och vid denna tid är deras ljudrör 
likasom hela deras röstorgan, mycket litet i jemtörelse med 
vuxna menniskors. Några direkta uppmätningar åf volymen 
hos de olika könens ljudrör vid olika åldrar tyckes ej ha 
gjorts af anatomer och fysiologer. Åtminstone har jag ej, 
oaktadt mycket letande; lyckats påträffa meddelanden i 
detta hänseende. Om struphufvudet och röstbanden saknas 
ej komparativa uppgifter. Merkel säger att ett barns strup- 
hufvud är sex gånger mindre än en mans ?!). Harless har 
uppmätt mäns, qvinnors och barns röstband före och efter 
målbrottet. Alla dimensionerna äro störst hos män, mindre 
hos qvinnor, minst hos barn. En 9 års flicka har nästan 
hälften kortare röstband än en yngling efter målbrottet ?). 
Gritzner indelar struphufvudets utveckling 1 tre hufvudpe- 
1) Antropophonik, sid. 164. 
2 RB. Wagner, Handwörterbuch der Physiologie, b. VI, 
