38 
bevaras oförändrad. Följden häraf blir den, att i samma 
vokal på samma ton framträder en längre eller kortare 
serie egentoner, allt lägre ju mörkare, allt högre ju klarare 
tämber man söker. Det ges sålunda för hvarje vokal, bil- 
dad på hvarje röstbandton, ett maximum och ett minimum 
af ljudrörsvolym och munöppning, en lägsta och en högsta 
egenton. Lägst i förhållande till röstbandtonen ligger egen- 
tonserien i vokalen wu, något högre den i vokalen o, ändå 
högre den i a 0. s. v., i den inbördes ordning, vokalerne 
intaga. Egentonseriens utsträckning är likväl hvarken lika 
stor i hvarje vokal eller lika stor i samma vokal i hvarje 
röstläge. Röstorganet arbetar icke lika fritt i röstens läg- 
sta och högsta som i dess midtelläge. Endast då alla vo- 
kalerne bildas på en och samma egenton intaga såväl deras 
egentonserier 1 sin helhet som hvarje särskild vokals egenton- 
serie alltid samma plats. Men ändras röstbandtonen, så 
ändras äfven gränserna för vokalernes egentonserier såväl 
inbördes som i sin helhet. Flyttas röstbandtonen uppåt, 
så flyttas äfven gränserne för vokalernes egentonserier 
uppåt, flyttas röstbandtonen nedåt, så flyttas gränserne för 
egentonserierna nedåt skalan. Likasom det ges, enligt hvad 
jag i det föregående uppvisat, ett visst normalförhållande 
mellan röstens lägsta röstbandton och ljudrörets lägsta egen- 
ton, så ges det ett visst normalförhållande mellan hvarje 
röstbandton och hvarje vokals lägsta och högsta egenton. 
Såsom allmän regel gäller: ju högre den förra är, dess 
högre, ju lägre den förra är, dess lägre äro de senare. 
F. Techmer säger !), att enligt hans iakttagelser mun- 
hålan icke lämpar sin resonans efter svalghålans, då röst- 
bandton och struphufvud ändra läge. Möjligt. Men detta 
förhållande, som icke upphäfver hvad nyss sagts, kan dock, 
enligt mitt omdöme, ega rum endast på ett begränsadt sätt 
för hvarje ställning, som struphufvud och svalghåla intaga. 
Hvarje särskild del af röstorganet kan väl inom vissa grän- 
1) Internationale Zeitschrift fär allgemeine Sprachwissen- 
schaft, sid. 76. 
