44 
omkastning, som 1 dubbelt måtto vederlägger Helmholtz” 
teori om en konstant egentonsserie för hvarje vokal. På 
samma sätt som hos basen, och i tilltagande mån ju högre 
uppåt skalan man skrider, inträffa hos de öfriga röstarterna 
omkastningar mellan vokalernes egentonsserier. Jag har i 
de exempel, jag anfört, förutsatt, att ljudrörets egenton är 
endast en oktav högre än grundtonen. Detta behöfver dock 
ingalunda alltid vara fallet. Lägsta egentonen ligger, såsom 
jag visat, i regeln från en till två oktaver högre än grund- 
tonen, olika hos olika ljudrör. Tvifvels utan ges det sopra- 
ner, hvilka; jemte lägsta grundton cec” hafva lägsta egenton 
ce", och som således begynna vokalen u med en egenton, 
som icke blott lemnar under sig det egentonsområde, som 
Helmholtz tilldelar konstant vokalen o, utan också uppträ- 
der midt i ett område, b”—d””'. som han anser uteslutande 
tillkomma vokalen a. Omkastningarna i olika vokal på olika 
grundton ske lika regelbundet, som förändringarna i samma Vvo- 
kal på olika grundton. Det ena som det andra beror på de ovil- 
korliga förändringar ljudrörets volym undergår. 
På liknande sätt förhåller det sig med Helmholtz” för- 
klaringar om den ,, karaktäristiska tonhöjden", d. v. s. den 
förherskande tämbern i hvarje vokal. 
Den individuella tämbern i vokalerne är ganska olika. 
Det ges röster som merendels klinga öppna, skarpa, klara, 
andra som ljuda inåtvända, dofva, mörka. Hos de förra 
är egentonen högre, hos de senare lägre i samma vokal 
De flesta menniskor tala dock vanligen i en viss medeltäm- 
ber, hvarken öfvervägande klar eller mörk. Endast vid 
stegrad stämning eller i följd af konstnärlig beräkning t.ex. 
på scenen, i deklamationen, ändras klangen, göres än lju- 
sare, än dunklare. Äfven den individuelt företrädesvis klara 
eller mörka rösten skiftar naturligtvis tämber af samma an- 
ledningar. Olikheten mellan mörkare och klarare tämber 
beror dock icke endast deraf, att egentonen är lägre i den 
förra, högre i den senare, ehuru med lägre ton i regeln 
följer  dofvare ljudning. Flere omständigheter medverka. 
Som struphufvudet ställes lägre och munnens öppning göres 
mindre, då man söker lägre egenton, kommer härvid röst- 
