64 
Som struphufvudets lägre och högre läge angifver ljud- 
rörets större och mindre volym, och volymen i förening 
med munöppningens storlek bestämmer ljndrörets egenton, 
blir det akustiska resultatet häraf, att ljudrörets egentons- 
serier i vokalerne u och o äro desamma från mörkaste o 
till klaraste u, men lägre i en del af det mörka u än i det 
mörka o, och högre i en del af det klara o än i det klara u. 
Den gemensamma delen af serierna är större än de icke ge- 
mensamma delarne. På lika sätt som med u och o, för- 
håller det sig med öfriga närmast hvarandra stående voka- 
ler, då de bildas på samma grundton. Deras egentonsserier 
sammanfalla till större delen med hvarandra, och under- 
och öfverskjuta hvarandra endast med mindre delar. Den 
gemensamma delen och de icke gemensamma delarne 
äro dock icke fullt lika för alla vokalpar och i alla 
tonlägen. Härmed förbinda sig naturligtvis liknande förhål- 
landen med de mest förstärkta öfvertonerne. Antaget, 
exempelvis, att, då sopranen bildar vokalerne w och o på 
grundtonen c', ws egentonsserie är c”—c”"' och os egen- 
tonsserie e”—e"”. Olika för dem äro då egentonerne ec”, 
d” och dd”, et; gemensamma äro e”, f', gr, avsky eve 
Bildas vokalen u med egentonen e”, så förstärkes i främ-: 
sta rummet öfvertonerne e” och g”; med f”: g'; med g” 
S:x median: og”; omed lett, och mede ”/steutriBildas 
sedan vokalen o med någon af egentonerne e”—c”"', så för- 
stärkas i hvarje särskildt fall i främsta rummet äfven nyss- 
nämda närmast motsvarande öfvertoner. Bildas vokalen u 
med egentonerne ec” och d”, förstärkes 1 båda fallen när- 
mast öfvertonen ce”. Bildas vokalen o med egentonerne 
d”” och e””. förstärkes i förra fallet öfvertonen c”', i senare 
fallet öfvertonerne cec” och e”'. Engels utsaga, att voka- 
lerne skjuta sig in i hvarandra med sina yttersta spetsar, 
är så tillvida icke fullt riktig, att icke blott ,,spetsarne", 
utan större delen af deras egentoner och mest förstärkta 
öfvertoner öfverenstämma med hvarandra. I sjelfva verket 
bildas närmast hvarandra stående vokaler på samma grund- 
ton med till större delen samma klangmaterial. Fullkomligt 
