5 
sång ljudande vokalerne. Men då skilnaden mellan det spe- 
cifika vokalljudet i tal och sång och i hviskning uppenbart 
måste bestå deruti, alt det element, som åstadkommer vo- 
kalljudet i hviskningen, är i tal och sång bragt till ljudning, 
och då detta element omöjligt kan vara röstbandklangen, 
enär denna alls icke är med i hviskningen, måste det följ- 
aktligen vara något annat. 
Hvilket är då detta element, det hos menniskorösten 
egentligen vokalbildande, som hittills undgått vetenskapens 
Argusögon, oaktadt de spejat derefter från det ögonblick 
Vetenskapsakademien i S:t Petersburg utfäste sitt pris!) på 
slutet af det förra århundradet, så upplyst, så varmt intres- 
seradt för den humana odlingens frågor? Svaret på frågan 
är af dubbel vigt. Det gäller icke blott att afslöja hemlig- 
heten af ett hufvudelement i språket, utan ock att i be- 
skaffenheten af detta element ertappa ett naturligt samband 
mellan medvetandet och språkljuden. Ty fåfängt söker den ato- 
mistiska språkvetenskapliga skolan förneka att det fins ,,en 
skugga af bevis, att något gifves som man skulle kunna 
beteckna såsom ett af naturen gifvet uttryck för ett för- 
ståndsbegrepp, en tanke, ett omdöme", på samma gång som 
hon medgifver, att tonen är en af de naturliga yttringarna 
»på känslouttryckens område" ?). Lika omöjligt det är att 
tänka sig ,,blott känsla" 3) eller blott tanke, enär båda före- 
nas i medvetandet, ständigt förutsätta och spela in i hvar- 
andra, lika omöjligt är det att tänka sig i språket förenade 
tvänne slags element, af hvilka det ena är ett naturligt ut- 
tryck af det inre själslifvet, det andra åter till alla sina de- 
lar , godtyckligt och konventionelt' 2). Ton, klang, vokal- 
ljud, konsonantljud äro ju icke isolerade företeelser, utan be- 
2) Priset utdelades den 19 Sept. 1780 åt Chr. Theoph. Krat- 
zenstein, som lyckats eftergöra vokalljud medels-af honom upp” 
funna, sinnrikt inrättade tungpipor. 
2 W. D. Whitney, Språket, dess lif och utveckling. Öfver- 
sättning och bearbetning af Gustaf Stjernström, 1880, sid. 273, 214. 
3) Anf. st. sid. 274; 
2) VA Dföst. sid; 203; 
