834 
Liksom hos röstorganet, kan alltså hos tungpipan samma 
vokal ha olika egenton. Olikheter äro, att ljudrörets egenton, 
som motsvarar pipans ton, alltid är minst en, mången gång 
minst två oktaver högre än röstbandklangens grundton, 
hvilken motsvarar tungans ton, och att röstorganet kan bilda 
hvilken vokal som helst med hvilken egenton som helst från 
och med lägsta egenton i hvar vokal på röstens lägsta 
grundton, till och med högsta egenton i hvar vokal på rö- 
stens högsta grundton. Hos tungpipan beror egentonen 
uteslutande på pipans längd, diametern må vara hvilken 
som helst, hos ljudröret på förhållandet mellan volymen och 
munöppningens storlek. 
Emedan, såsom jag visat, Trautmanns utgångspunkter 
hos Willis icke hålla stånd, måste äfven hans slutledningar 
vara felaktiga. Jemför man Trautmanns teori med Helm- 
holtz, består skilnaden dem emellan hufvudsakligen deruti, 
att hvad den senare låter utföras genom röstbandklangen, 
grundton och öfverton, med tillhjelp af ljudrörets egenton, 
låter den förre åstadkommas genom skallet, grundskall och 
öfverskallningar, med tillhjelp af röstbandtonen. Men som 
Trautmanns skall icke är någonting annat än hvad Helm- 
holtz benämner egenton, måste allt det, som förut visats 
om egentonen omedelbart gälla äfven om skallet, grund- 
skallet med dess öfverskallningar. Skallet förändras således 
oupphörligen i hvarje vokal, är än olika i samma vokalh 
än lika i olika vokal, och kan följaktligen icke heller vara 
det element, som åstadkommer det specifika vokalljudet. 
För öfrigt är det ju icke oantagligt, att egentonen har, lika- 
som röstbandtonen, sin grundton och sina öfvertoner, hvilka 
yttermera öka det vexlande klangspel, som eger rum i tal 
och sång. 
Det är sålunda alldeles påtagligt att klang och vokal 
äro två till sin beskaffenhet olika ljudföreteelser. I sjelfva 
verket uppställer redan Willis en dylik skilnad. Men han 
ger begreppet klang en så trång begränsning, att hans 
distinktion blir ofruktbärande. ,,Vokalljudet', yttrar Willis, 
,är en helt annan modifikation hos ljudet än tonhöjden och 
klangen, och man bör mycket noga skilja de senare från 
