Separatisten Jacob Gripenstedt. 
En kulturbild från frihetstiden. 
Af 
Valfrid Vasenius. 
Som bekant stod den svenska statskyrkan under det 
karolinska tidehvarfvet på höjden af sin makt. Men redan 
under Karl XII:s regering trädde pietismen i opposition mot 
statskyrkans stela och döda bekännelsetrohet utan motsva- 
rande kristligt lif. I början af frihetstiden följde på pietis- 
men andra dermed beslägtade rörelser, exempelvis de, för 
hvilka Dippel och Tollstadius stodo i spetsen. Man hade kun- 
nat vänta att det friare statsskicket äfven skulle medföra ett 
lossande af de statskyrkliga banden. Men detta blef dock 
ingalunda händelsen, åtminstone ej under frihetstidens första 
årtionden. Huru mycket samvetstvång som fanns qvar ännu 
på 1740-talet, framgår tydligen af religionsmålet mot ,,se- 
paratisten' Jacob Gripenstedt och hans fru, hvilket mål här 
nedan skall refereras. 
Men på samma gång visar detta mål oss äfven huru 
en ny uppfattning af de religiösa förhållandena bryter sig 
mot den gamla. Redan hos presterna märker man olika åskåd- 
ningssätt. Medan några äro ytterst nitiska att med tvångs- 
åtgärder skydda ,,lärans renhet", visa andra en tydlig obe- 
nägenhet att låna sig till sådana åtgärder. Men ännu tydli- 
gare ser man i Svea hofrätts sista utlåtande i ämnet huru 
religionsfrihetens idé begynner arbeta sig fram. 
Jemte det sålunda makarna Gripenstedts historia är 
synnerligen upplysande för kulturståndpunkten i medlet a 
förra århundradet, har den intresse äfven derigenom att en 
i Sveriges litteraturhistoria ryktbar person, romanförfattaren 
