11918) 
Mörk, var dessa ,,separatisters'' själasörjare, och således detta 
mål utgör ett bidrag äfven till hans historia. Med anled- 
ning häraf har jag ock i det följande in extenso aftryckt 
några bref af honom, hvilka förekomma bland handlingarna. 
Det har också varit forskningar rörande Mörk som bragt 
mig att taga kännedom om det Gripenstedtska målet. 
Hvad jag här nedan har att om detta mål meddela är 
hämtadt till allra största delen ur Upsala domkapitels arkiv, 
till en ringa del ur svenska riksarkivet. Mig veterligen har 
hittills blott första akten i målet (1739—1741) blifvit omta- 
lad i tryck, äfven detta dock blott i förbigående i samman- 
hang med berättelsen om processen mot några dippelianer, 
Strokirch, Rosén, Eberhardt, Öhman, Kranck m. fl.) 
Då alla dessa nu nämnda befinnas hafva vistats äfven 
hos Gripenstedt, är det väl otvifvelaktigt att också han kän 
räknas till denna sekt. Emellertid kan af processen mot ho- 
nom icke mera än ett par punkter i hans villfarande lära an- 
ses ådagalagda, och dessa äro af en betydelse, som går ut- 
öfver de sekteriska stridigheterna: de träffa kärnpunkten i 
den ännu i våra dagar fortsatta striden mellan statskyrkan 
och den individuella friheten. 
Efter dessa förutskickade korta anmärkningar låta vi 
handlingarna tala. 
 ( 
Den 6 November 1739 meddelade pastor i Bro, Carl 
Staaf domkapitlet i Upsala, ,, huru en vid namn Strokirch 
uppehållit sig någon tid på Lejondals sätesgård här i Bro 
församling hos hofjunkaren välborne hr Jakob Gripenstedt 
och hans fru, baronessan högvälborna fru Ulrica Funck, 
men när han förledne vinter reste derifrån, kom en annan 
efter honom dit, vid namn Rosén, som intalt herrskapet på 
1) Se t. ex. K. F. S. Henning, Johan Conrad Dippels vistelse 
i Sverige samt dippelianismen i Stockholm 1727—1741. Akad. afh. 
Upsala 1881. 
