155 
sina meningar, utan hade Gripenstedt , förklarat sig hellre 
vilja en sådan verldslig förmån umbära, än på något sätt 
handla mot sitt samvetes öfvertygelse". 
Nu utlåter sig hofrätten att ehuru den, ,,till försök om 
och hvad verkan penningeböter till deras rättelse åstadkom- 
ma kunde", fält makarna Gripenstedt till 300 dalers böter, så 
hade de befunnits så , fasta och enständiga" i sina fattade 
villomeningar, isynnerhet om barndopet ,,att de hvarken ge- 
nom den af presterskapet dem meddelta undervisning, tim- 
meligit straff, eller verldsliga förmoner kunnat förmås att 
derifrån afstå' utan förklarat sig hellre vilja lida hvad som 
helst än att återkalla ett ord. Då , någon anledning icke 
gifves att sluta, som skulle de emot bättre vett och sitt eget 
samvetes öfvertygelse" fattat dessa meningar, som ej allenast 
tillskynda dem tilltal och olägenhet, utan ock ,,skilt Gripen- 
stedt vid den förmån att af godset Gräfsnäs blifva egare”, 
fast mera de sjelfva måtte vara öfvertygade , att deras me- 
ningar, åtminstone i deras sinnen, ega pålitelig grund, hvar- 
för de ej heller genom något verldsligit tvång synas kunna för- 
mås att antaga undervisning och låta sig rätta, emedan så- 
dant ankommer på den heliga andas upplysning och inver- 
kande, som icke låter sig bindas vid någon föreskrifven tid, 
utan har Gud sjelf sina fördolda vägar huru Han efter sin 
barmhertighet och outransakeliga nåd dermed styra täckes, 
fördenskull och då 1655 års religionsstadga, kyrkoordningen 
i 1 kap. 2 $, Eders Maj:ts försäkring och lagen i 1 kap. 4 8 
M. B. samt E. K. M:ts påbud af den 20 Mars 1735 icke ut- 
sätta något straff för dem som fattat och hos sig sjelfva 
hysa några meningar i religionen som från den i riket ve- 
dertagna läran afvika', men Gripenstedt och hans fru ej kun- 
nat öfvertygas om att ha utspridt sin lära, har hofrätten ej 
kunnat dem med , landsflyktighet eller vidare penningeböter, 
som i så beskaffad sak allenast skulle tjena till deras utblot- 
tande, dem sjelfva och de oskyldiga barnen till afsaknad, 
belägga"'. 
Men för att öfvervaka huru barnen uppfostrades och 
egendomen förvaltades, så mycket mera nödigt som hofrätten 
