389 



Agros — — pääasiamies seuraaviUe — — tehtaille (p. o. 

 genet.); — x)ankTci yyiahsaa korJcoa ialletuksille (genet. t. 

 elat.); hinnan suunta shand. hylkiläshille, Jciinteä (genet. 

 t. elat.); luntoihin, jotJca honha- ja JctmsilanJcuille övat — 

 — JcorJceaimnaUa (elat.) .■ — irtolaisväestöyi hiimiittämistä 

 maanvlljelyJcselle (illat); hoho vuoieen verraten oli Jcuole- 

 vaisuus 17,2 Imikeä 1,000 asiihJcaalle (abl.). 



Elatiivi tuntuu joskus kovin kömpelöltä; esim. harras- 



tiis tilattomayi väestön auttamisesta ; hallitus aiJcoo 



esittää mahdoUomimden — — riippnmattomuuden myön- 

 tämisestä tasavalloille ; joha seiJcha on sitäMn suurem- 

 masta merkityJcsestä. 



Illatiivi ja I inf:n translatiivi syy sanan attribuuttina 

 on sanomalehtikielessä hyvin yleistä muukalaisuuden ajatte- 

 lematonta matkimista; esim. syyt iulen irtipääsemiseen övat 

 vielä tuntemattomat ; yleisö tuomitkoon syistä siilien; syy 

 iloita (parempi olisi: irtipääsemisen syyt, sen syistä, iloit- 

 semisen syy). 



Suomalais-ugrilaisten kielten yhteisiä, alkuperäisiä tun- 

 nusmerkkejä on se, etta kardinaalisen lukusanan kanssa 

 attribuuttiyhteydessä oleva substantiivi ja tämraöisen yh- 

 teyden predikaattina oleva verbi on käytettävä yksikkö-lu- 

 vussa. Tästä yleisestä säännöstä on kuitenkin lauseopis- 

 samraekin tunnustettuja poikkeuksia, ja näyttää siltä, kuin 

 käytäntö, mitä predikaattiin tulee, pyrkisi tästä laista koko- 

 naan vapaaksi; esim. yrityJcsen övat alhuunpanneet 7 talon- 

 omistajaa: holme — — latojaa saavat hefi paikan; — 2 

 jalJänetyönteJdjää saavat työtä; JcaJcsi 7iuorta piihiijaa he- 

 rättivät huomiota. 



Tuhat sanaa eivät kaikki osaa käyttää oikein nominien 

 kanssa yhdessä; esim. Ken tuhat voimilla Icäyt turvetta 

 Icääntämähän; tuhatjärvien maassa; johunen tnhat hajj- 

 pale — — — saarnipiiida. 



Muitakin poikkeuksia lukujen ja laskusanojen säännöl- 

 lisestä syntaksista ölen kyllä hiiomannut, mutta ne övat 

 enemmän hajanaisia. 



