Räknekvadrant, 



medels hvilken alla aritmetiska och trigonometriska räkningar 



värkställas på ett enkelt och bekvämt sätt. 



Af 



S. Levänen. 



Konstruktion af och beskrifning öfver räkne- 

 kvadranten. 



I de räknelinjaler ocJi abacker (abaque = abacus 

 = räknebräde hos romarne), som hittils föreslagits till utfö- 

 rande af de aritmetiska och trigonometriska grundoperatio- 

 nerna, göres bruk af logaritmiska eller giintherskalor eller ock 

 af hyperboliska kroklinjer. ^) Likväl är det möjligt att på ett 

 högst enkelt sätt ersätta dessa artificiella och olikformiga 

 skalor med naturliga och likformiga sådana. 



Vidfogad figur är en räkneaback, hvars samtliga ska- 

 lor äro af sistnämda beskaffenhet. En kvadrat af 15 cms 

 sidolängd är indelad i rutor af en kvadratmiUimeter hvar. 

 Af denna kvadrat är likväl endast en kvadrantisk cirkelsek- 

 tor utförd. Af delningslinjerna, hvilka af skäl, som strax 

 skola klargöras, kallas isoplether, beteckna vi de horisontala 

 med b och de vertikala med c. Med beteckningen b^, b.^..., 

 Cl, C2 eller ii = l, &2 = - ••• antydes ordningsnummern för 

 isoplethen eller dess talvärde, räknadt från abackens O-punkt 

 eller origo, som utgöres af figurens nedra hörn till vän- 

 ster. Linjerna ft^ och c^ kalla vi abackens b- och c-axlar. 

 H varje punkt på en isopleth anses ha samma talvärde, som 



1) Jmfr Vogler, Graphisclie Tafeln, Berlin 1877; (VOcagne, Les 

 calculs usuels éxécutés au moyen des abaques, Paris 1891; Maurer, 

 Grapliische Tafeln fur meteorol. und pliysilcal Zwecke i Aus dera Archiv 

 der deutschen Seewarte, Hamburg 1894. 



