28 



ras. ^) Men förrän vi visa detta, skola vi redogöra för ett 

 fjärde system af isoplether, hvarigenom vinnes ännu ytter- 

 ligare sätt för värkställande af multiplikatiion och division 

 och hvarigenom äfven de trignometriska kalkylerna blifva 

 medels abacken utförbara. Med origo som medelpunkt och 

 &j = Cl, 62 = ^2, • • • 5i5 = Ci5 som radier uppritas cirkel- 

 bågar af en kvadrants storlek. Dessa cirkelbågar beteckna 

 vi med a. Med a■^, a^, • • • eller a=l, a = 2, • • • förstås 

 då cirkelbågar med radien 1, 2, • ■ • Hvarje sådan båge är 

 psoteth för en punkt, som städse befinner sig på samma 

 afstånd från origo. Talvärdet för hvarje isoplethbåge af- 

 läses i den punkt på h- eller c-axeln, hvari dessa skäras af 

 bågen. Dessa bågar kunde äfven med fördel bortlämnas 

 från abacken, hvilken därigenom skulle få ett redigare ut- 

 seende och ersättas af en i millimeter delad skala, anbragt 

 vid radien på transparangen, hvilken i denna händelse bör 

 bestå af ett durablare ämne, än gelatin eller kalkerpapper 

 äro. Aldra ytterst begränsas abacken af en cirkelbåge, som 

 är indelad i grader och hvarje grad delad i tre lika delar. 

 Delningen går således från 20' till 20'. Efter ögonmått kunna 



-T. • 20' = 2' afiäsas. På 1)- och c-axlarna atläses — m m, 



hvaraf följer att med abacken kunna behandlas 8 ä 4 siff- 

 riga tal, till hvilket sifferantal således hvarje tal, som be- 

 står af flere än 3 ä 4 siffror, bör reduceras. Noggrann- 

 heten i räkneresultaten är således lika stor, som den som 

 uppnås med de brukliga mindre räknelinjalerna. På grund 

 af dess form kalla vi vår aback räknekvadrant. 



*) Äfven addition och subtraktion af tal med samma tecken 

 kunna medels denna aback i förening mad en transparang, hvarpå ett 

 rätvinkligt kors af två räta linjer är uppdraget, värkställas, men som 

 denna operation saknar praktisk betydelse, lämua vi den närmare be- 

 skritningen däröfver därhän. 



