30 



10. 



€' 





10 



11*^ ^ 1 



c c, 



]2 * ^ 



Allmän anmärkning. Vid räkning med räknekvadran- 

 ten iakttages icke decimalkommat, hvars läge bestämmes 

 först efter erhållet resultat genom öfverslagsräkning. Längre 

 fram skola vi likväl uppställa regler för bestämmande af de- 

 cimalkommats läge (art. C). 



Multiplikation. 



« ,H = y. 



a. Radien lägges genom punkten (ba, Cjq) ^), skärnings- 

 punkten för isoplethen c^ och radien uppsökes, emot denna 

 punkt svarar by. Då är )' = « /?. ^) 



Eller ock tages punkten (c , iio), isopl. h och motsva- 

 rande Cy, då jämväl erhålles y = a /3. 



Ex. a =; 6 . 8, jS =5.7. Radien lägges genom punkten {b = 

 6 . 8. c = 10); 0^5-7 skär r i en punkt, livarigenom går & = 3 . 88, •.• 

 a /? = 38 . 8 (exakta värdet = 38 . 76). Eller lägges radien genom 

 punkten (c = 6 • 8, b = 10); & = 5 . 7 skär den i en punkt, hvarige- 

 nom går c ^ 3 • 875. •.• a /? ^ 38 . 75. 



b. Radien föres genom punkten {b , c^), skärnings- 

 punkten (r, c ) uppsökes, i hvilken punkt afläses by. 



') Med beteckningen (a, b) i allmänhet förstås den eller de punk- 

 ter, i hvilka linjerna a och b skära hvarandra. 



^ Denna regel tinnes i anf. arb. af d'OcaG:no sid. 22. 



