31 



Då är j' = a /?. 



Isopletherna h och c kunna, liksom i fallet a byta plats 

 med hvarandra. 



Ex. a = 9 • 35, (3 ==: 8 • 48. Radien lägges genom punkten 

 = (9 • 35, c = 1) och skares af c = 8 • 48 i en punkt, livari afläses 

 h = 1 ■ ii3. •.• a ;? = 79 • 3 (7i) • 288). 



Det är att anmärkas att sättet a i allmänhet ger ett 

 noggrannare resultat än sättet h. 



c. Radien lägges genom punkten {b^^^ a^^). Denna ska- 

 res af rt, i en punkt, hvari afläses b . Då är )' = « /?. 



I stället för b kan äfveii tagas c. 



' P:xx. a = 9-35. ,3 = 8 • 48. Genom i)unkten {b = 9 • 35, 

 a = 10) lägges radien, livilken skares af a = 8 • 48 i punkten, i hvil- 

 ken 6 == 7 • 93. •.• a /? = 79 • 3 (ex. under b). 



a = 8 • 15. /? = 14 • 56. Rad. gen. (0 = 8. 15, a = 10), vid 

 a = 14 • re afläses ö = 11 • 87 •.• a ^ = 118 • 7 (118 • 664). 



d. Genom punkten {ba, Ui) lägges radien, hvil- 

 ken skär a^ i en punkt, hvari afläses b . Då är j' = a jS. 

 För b får tagas c. Detta sätt ger ej alltid lika noggrant 

 resultat som sättet c. 



P:x. a = 97, |5 = 11 • 5. Rad. genom (i = O • 97, a == 1) skär 

 « = 11 • 5 i en punkt, livari afläses b =- 11 . 16. •.• a [3 = 111 • 6 

 (111 • 551. 



e. Radien inslälles på punkten (oa, q eller t-^o), ge- 

 nom punkten {r, c,) går a . Då är j' = « j^. Utbyte af c 

 och b får ske. 



Ex. a = 10 . 7, i? = 10 • 7. Rad. inst. på (C|o, a = 10 • 7), ge- 

 nom (c = 10 • 7, r) går n =• 11 • 45. •.• a jS = 11450 (11449). 



Emedan hvari och ett af ofvanstående moment erbju- 

 der två särskilda sätt alt finna produkten, kan multiplika- 

 tionen med räknekvadranten således värkställas på 10 olika 

 sätt, af hvilka man genom snabb öfverläggning väljer det, 

 som lofvar det noggrannaste resultatet. Man bör nämligen 

 undvika altför sneda skärningar mellan radien och de öf- 

 riga isopletherna. Genom en liten preparation af de gifna 

 talen kan äfven ett godt läge på abacken uppnås. Så kan 



i stället för 17 X 19 sökas ?;^ X 2 X 19 = 8 • 5 X 38. 



