32 



Genom öfning vinner man färdighet att ganska snabt utlöra 

 inställningen och afläsningen. Äfven ganska sneda afskär- 

 ningar kunna noga afläsas, om man nämligen litet för radien 

 fram och tillbaka och därvid noga observerar, på hvilket 

 ställe skärningspunkten ställer sig, när radien intager sitt 

 bestämda läge. 



II. 



Division. 

 a 



1 ='■ 



a. Radien inställes på punkten (&,, c^o), den, punkt 

 hvari den skares af h , uppsökes. Genom denna punkt går 



Cy. Då är j' = -• Isopletherna h och c kunna byta plats 



p 



med hvarandra. 



Ex. a = 7 . 3, /? = 8 . 9. Genom (ft = 8 • 9, c = JO) lägges 

 radien, som skares af 6 = 7 . 3 i en punkt, hvari afläses c = 8 • '-^O. 



•.■ ^ = O • 820 (O . 8202. ■ •) 



h. Radien inställes på punkten (h ^ c,), den punkt, 

 hvari den skares af h bestämmes och den därigenom be- 



stämda c afläses, hvarigenom erhålles y = -• Äfven här 



kunna h och c utbytas mot hvarandra. Sättet är i allmän- 

 het mindre noggrant än det i a beskrifna. 



Ex. a = 17 • O, /? = 49 • .5. Radien genom (ö = 4 • 95, c =1 

 skares af 6 := 17 • 6 i en punkr, hvarigenom bestämmes c = 3 • 56. 



-.- ? = O • 356 (O . 3555 • • •) 



C. Radien inställes på punkten (b , c^). Skärnings- 

 punkten för radien och q eller c^^ bestämmes, hvarigenom 



går hy och ;- = -• Utbyte af h och c mot hvarandra är 

 tillåtet. 



Ex. a = 8 ■ 45, /? = 7 • 93. Rad. inställes på punkten (6 = 7- 93, 

 c = 8 • 45). Rad. skärningspunkt mod 6 = 10 ger Cj; = 10 • 65. 



•.• 5 = 1- 065 (1 . 0653 • • • ) 



