33 



Ex. a = 13 • 7, ^ = 5 . 5. Rad. genom (ft = 13 • 7, c = 5 • 5) 



a 

 skares af c^ och o = 2 • 5 i samma punkt. •,• ^ = 2 • 5 (2 • 4909). 



d. Radien inställes på punkten (a ', hX genom skär- 

 ningspunkten för radien och &i eller biQ går cirkeln a , hvar- 

 igenom fås y = -• Utbvte af b mot c får ske. 



Ex. a = 13, /3 = 11. När rad. inställes på punkten {a^^, öj,) 

 går genom dess skärningspunkt med b^^ cirkeln a ^ 11 • 82. •.• -^ 



= 1 . 182 (1 . 1818 . . .) 



e. Radien inställes på punkten (b , aX genom dess 



skärningspunkt med a^ eller a^o går by, som ger y = — 



Förväxling af b och c får ske. 



Ex. a =^ 7, /? = 14 • 7. Inställning på punkten (c = 7, a = 14 • 7), 



rad. skares på a,o af c = 4 • 76. •.• ^ = O • 476 (O • 47619 • • •) 



Anm. Af reglerna d och e följer att med samma in- 



ställning af radien erhålles - och -• 



Medräknas de två olika sätt, som enhvar af förestående 

 regler tillåter, kan divisionen med räknekvadranten utföras 

 på 10 olika sätt, så att man esomoftast är i tillfälle att 

 undvika ogynsamt läge för inställningen. 



ni. 



Potentiering och radicering. 



Dessa operationer, åtminstone de med högre exponent 

 resp. index, utföras bekvämast medels logaritmer, hvarför 

 vid sidan af abacken konstruerats en grafisk logaritmisk ta- 

 bell, bestående af en likformig skala lör logaritmer och en 

 oHkformig för motsvarande tal. Användningen af dessa be- 

 höfver väl ej här beskrifvas. ^) En logaritmisk skala hade 



') Vi kunna omnämna att kvadratroten kan medels kvadranten 

 bevämt utdragas ur ett tal, som låter framställa sig under formen 



3 



