39 



ment, vridbar omkring kvadranlens centrum. Det vore in- 

 tressant att få apparaten till alla delar utförd i celluloid 

 eller glas. Vi hafva funnit kvadranten korrekt indelad och 

 graderad, med undantag al cirkeln a^o, som i vissa punkter 

 synes ha större radievärde än 10 cm. Öfverskottet stiger 

 till något mer än O.i mm. Detta synes t. ex. i punkterna 

 (ö = 6, c = S), (b = S, c = G), genom hvilka nämda cirkel 

 icke precis går, hvilket den borde göra, enär 10^ = 6^4- 8^- 

 Denna inkorrekthet orsakas däraf att c-ipsoletherna upptill 

 något sammandraga sig. Något nämnvärdt fel i resultaten 

 synes därigenom ej åstadkommas, enär densamma vid in- 

 ställning och afläsning kan observeras. 



C. 



Bestämning af decimalkommats läge. 



Vi omnämde i början af denna beskrifning att deci- 

 malkommats läge i erhållet resultat bestämmes genom öf- 

 yerslagsräkning. Ehuru ett sådant öfverslag i de flesta fall 

 snabbt låter göra sig, kan det likväl synas önskvärdt, att, 

 liksom man för räknelinjalen uppstält regler för alt finna 

 decimalkommats läge, ^) jämväl utfinna sådana för räkne- 

 kvadranten. Och i själfva värket finner man regler för denna 

 apparat, hvilka äro analoga med dem, som gälla för räk- 

 nelinjalen. För detta ändamål förutskicka vi definitionen på 

 ställigheten af ett tal samt redogörelsen för kvadrantens 

 indelning. 



Ett tal är tz-ställigt eller har n-ställen, om n stycken 

 siffror föregå decimalkommat. Talet 11-23 är tvåstäUigt 

 100-5 3-ställigt, 0-473 0-ställigt o. s. v. Ett egentligt deci-. 

 malhråk är — n-ställigt om n stycken nollor, räknade från 

 decimalkommat, föregå den första signifikativa siffran i brå- 

 ket. Sålunda är O • 01 — 1-ställigt, O • 001 — 2-stänigt o. s. v. 



Räknekvadranten indelas i två delar eller skalor. När 

 vid räkning med kvadranten resultatet markeras af en rät- 

 linjig isopleth b, c, betraktas som första skala den rektan- 



^) Der Eechenstab von Dennert & Pape, Åltona. 



